Ухвала 
                           
04 листопада 2021 року
м. Київ
 
справа № 372/391/17
провадження № 61-9578св21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Стрільчука В. А., Фаловської І. М., 
 
учасники справи:
позивач - заступник прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Державного підприємства «Київське лісове господарство»
відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
розглянувши у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури на ухвалу Обухівського районного суду Київської області від 26 листопада 2020 року у складі судді Потабенко Л. В. та постанову Київського апеляційного суду від 12 травня 2021 року у складі колегії суддів: Ігнатченко Н. В., Голуб С. А., Таргоній Д. О.,
ВСТАНОВИВ:
У лютому 2017 року заступник прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Державного підприємства «Київське лісове господарство» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсними державних актів, витребування земельних ділянок. 
Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року у позові відмовлено.
Рішенням Апеляційного суду Київської області від 19 вересня 2017 року апеляційну скаргу першого заступника прокурора Київської області відхилено. Рішення Обухівського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року залишено без змін. Виключено з мотивувальної частини рішення Обухівського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року посилання на пропуск строків позовної давності.
Постановою Верховного Суду від 13 листопада 2019 року рішення Обухівського районного суду Київської області від 20 червня 2017 року та рішення Апеляційного суду Київської області від 19 вересня 2017 року скасовано, справа передана на новий розгляд до суду першої інстанції.
Ухвалою Обухівського районного суд Київської області від 26 листопада 2020 року позовну заяву залишено без розгляду.
Постановою Київського апеляційного суду від 12 травня 2021 року ухвала Обухівського районного суду Київської області від 26 листопада 2020 року залишена без змін.
У червні 2021 року заступник керівника Київської обласної прокуратури до Верховного Суду подав касаційну скаргу, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постанову апеляційного суду, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції; про час і місце розгляду справи повідомляти Київську обласну прокуратуру та Офіс Генерального прокурора, а розгляд касаційної скарги здійснювати в судовому засіданні за участю прокурора Офісу Генерального прокурора. 
Ухвалою Верховного Суду від 13 липня 2021 року відкрито касаційне провадження, витребувано справу з суду першої інстанції, надіслано учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснено їм право подати відзив на касаційну скаргу. 
У серпні 2021 року справа надійшла до Верховного Суду.
Відзив на касаційну скаргу не надходив. 
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
У касаційній скарзі заступником керівника Київської обласної прокуратури викладено клопотання про розгляд справи за участю прокурора Офісу Генерального прокурора.
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
Отже, виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень.
У задоволенні клопотання заступника керівника Київської обласної прокуратури слід відмовити, оскільки суд касаційної інстанції не знаходить підстав для розгляду справи за участю прокурора Офісу Генерального прокурора, потреби у отриманні пояснень немає.
Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України справу буде розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження колегією у складі п`яти суддів за наявними у ній матеріалами без повідомлення учасників справи.
У такому разі копія судового рішення надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України. 
Зважаючи на те, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
Керуючись статтею 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання заступника керівника Київської обласної прокуратури про розгляд справи за участю прокурора Офісу Генерального прокуроравідмовити. 
Справу за позовом заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Державного підприємства «Київське лісове господарство» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю третіх осіб: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсними державних актів, витребування земельних ділянок призначити до судового розгляду.
Справу розглянути в порядку спрощеного позовного провадження в складі п`яти суддів за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                С. Ю. Мартєв 
 
                                                                                                            В. А. Стрільчук 
 
                                                                                                            І. М. Фаловська