ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/2525/21                                                                   Суддя (судді) першої інстанції: Лиска І.Г.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  14 грудня 2021 року                                                                                            м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: 
головуючого судді                                        Кучми А.Ю., 
суддів                                                            Аліменка В.О., Бєлової Л.В.
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Діамед» на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2021 року (м. Київ, дата складання повного тексту не зазначається) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Діамед» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправною бездіяльність,-

В С Т А Н О В И Л А :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Діамед» звернулося до суду з позовом, в якому просить визнати протиправною бездіяльність відповідача стосовно невизнання безнадійним та списання податкового боргу позивача та зобов`язати відповідача визнати безнадійним та списати податковий борг ТОВ «Діамед» на загальну суму 22  220  255,11 грн.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2021 року позовну заяву позивача залишено без розгляду.
Суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивач повторно не прибув у судове засідання, однак позивач та його представник були належним чином повідомлені, щодо кожного судового засідання, тому наявні підстави для залишення позову без розгляду відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.
Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду в суд першої інстанції. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неправильно та неповно досліджено докази і встановлено обставини у справі та порушено норми процесуального права. Зокрема, апелянт наголошує, що судом першої інстанції направлялися документа на неправильну електронну адресу. Вказано, що апелянтом не було отримано жодних повісток про судові засідання та зазначено, що суд першої інстанції міг розглянути справу на підставі наявних в матеріалах справи доказах.
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу в якому зазначено про безпідставність доводів апеляційної скарги, відсутність підстав для її задоволення та відсутність підстав для скасування рішення суду першої інстанції.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду - скасуванню з направленням справи для продовження розгляду.
Згідно з ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправною бездіяльність.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.03.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.05.2021 призначено судове засідання на 15.06.2021.
15.06.2021 представник позивача подав до суду клопотання про відкладення судового засідання. Суд, у зв`язку з поданим клопотанням представника позивача відклав судове засідання на 13.07.2021, про що представник позивача був повідомлений в приміщенні суду під розписку.
В судове засідання призначене на 13.07.2021 позивач не прибув, повідомлений належним чином, явку свого представника не забезпечив, жодних заяв чи клопотань до суду не надав. Суд протокольною ухвалою зафіксував першу неявку позивача, визнав явку позивача в наступне судове засідання обов`язковою та призначив наступне судове засідання на 29.07.2021.
Судове засідання 29.07.2021 знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді у відпустці та наступне судове засідання призначено на 30.08.2021.
В судове засідання призначене на 30.08.2021 позивач повторно не прибув, повідомлений належним чином, явку свого представника не забезпечив, жодних заяв чи клопотань до суду не надав. Суд протокольною ухвалою зафіксував повторну неявку позивача, визнав явку позивача в наступне судове засідання обов`язковою та призначив наступне судове засідання на 15.09.2021.
В судове засідання призначене на 15.09.2021 позивач в третє не прибув, повідомлений належним чином, явку свого представника не забезпечив, жодних заяв чи клопотань до суду не надав. Суд протокольною ухвалою зафіксував в третє неявку позивача.
Суд першої інстанції зазначив, що секретарем судового засідання було повідомлено представника позивача про судові засідання шляхом надсилання повістки засобом електронного зв`язку на електрону адресу (ІНФОРМАЦІЯ_2), яка була вказана в позовній заяві та поданих клопотаннях.
Суд першої інстанції дійшов до висновку, що позивач не прибув у судове засідання 13.07.2021, 30.08.2021 та 15.09.2021 явку своїх уповноважених представників у судові засідання не забезпечив, тобто повторно не прибув у судове засідання, що вказує на наявність підстав передбачених п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України для залишення позову без розгляду.
За наслідком перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку колегія суддів доходить наступних висновків.
Відповідно до ч.5 ст.205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Згідно з п.4 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Таким чином, у випадку повторного не прибуття позивача, який не являється суб`єктом владних повноважень, у судове засідання без поважних причин чи не повідомлення ним про причини неявки, за умови не подання заяви про розгляд справи за його відсутності та у випадку, якщо така неявка перешкоджає розгляду справи суд залишає позов без розгляду.
Колегія суддів вважає, що застосування наведеної норми для залишення позову без розгляду можливо лише при належному повідомленні позивача про день, час та місце проведення судового засідання.
Колегія суддів не може погодитись із висновком суду першої інстанції щодо належного повідомлення позивача чи його представника про час та місце розгляду справи з огляду на те, що усі повідомлення відправлялися позивачу на електронну пошту, однак з наявних в матеріалах справи звітів про відправку листів неможливо достовірно встановити як їхній зміст так і безпосереднє отримання представником підприємства таких документів.
Також матеріали справи не містять доказів неможливості направлення повідомлень про час та місце судового засідання поштою рекомендованим листом з повідомленням (довідок про неналежне фінансування чи інші причини).
Колегія суддів наголошує, що суд першої інстанції має право повідомляти сторони по справі на їхню офіційну електронну адресу про час та місце судового засідання, направляти процесуальні документи, однак в даному випадку враховуючи позицію позивача щодо неотримання жодних документів та за відсутності документального підтвердження зворотного, колегія суддів дійшла висновку щодо необхідності забезпечення права сторони на доступ до правосуддя.
Частиною 1 ст.124 КАС України передбачено, що судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.
Згідно з ч.3 ст.126 КАС України повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.
Пунктом 1 ч.2 ст.205 КАС України передбачено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав, зокрема, неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.
В постанові Верховного Суду від 11.09.2018 у справі №460/1829/16-а сформовано правову позицію, відповідно до якої необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття та без його заяви про розгляд справи за його відсутності. Повторне неприбуття позивача, належними чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, в судове засідання необхідно розуміти як послідовне неприбуття двічі чи більше разів на розгляд справи за наявності у справі достовірних даних (доказів) щодо належного повідомлення позивача про дату, час і місце судового розгляду.
Також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.07.2020 у справі №9901/79/19 зазначено, що неналежне повідомлення позивача про судове засідання не дає підстав стверджувати, що позивач повторно не прибув в судове засідання, що свідчить про відсутність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.
Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст.2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Право особи на захист у суді своїх прав і свобод є конституційною гарантією, яка забезпечується реальною можливістю усякій заінтересованій особі звернутися до суду у встановленому законом порядку про захист прав, свобод та інтересів та можливістю обирати спосіб захисту, використовуючи при цьому всі дозволені законодавством інструменти та засоби.
З огляду на викладені обставини, за наслідком розгляду апеляційної скарги з урахуванням наведених норм права, беручи до уваги відсутність доказів належного повідомлення позивача про судові засідання залишення позову без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.240 КАС України у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання є безпідставним та таким, що суперечить нормам процесуального законодавства.
Апелянтом зазначено, що у Товариства з обмеженою відповідальністю «Діамед» електронна адреса відсутня, натомість електронна адреса представника позивача - ІНФОРМАЦІЯ_1 , на яку жодні повідомлення від суду першої інстанції не надходили.
Колегія суддів не приймає до уваги зазначені доводи та вважає їх такими, що спрямовані на затягування розгляду справи, оскільки позивачем (апелянтом) електронна адреса ІНФОРМАЦІЯ_2 була самостійно зазначена як у позовній заяві, так і в апеляційній скарзі.
Тобто зазначені дії вказують на недобросовісне користування своїми процесуальними правами представником позивача - адвокатом Пономаренком Вадимом Михайловичем, яким має бути надана оцінка судом першої інстанції при розгляді даної справи по суті.
При цьому, як зазначає Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії», заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі «Каракуця проти України»).
Судом також враховується практика Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, рішення «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України», згідно яких суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.
Відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Таким чином, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
За таких обставин, колегія суддів дійшла до висновку про наявність у суду першої інстанції права надати оцінку зазначеним обставинам, та у разі подальшого умисного затягування розгляду справи дійти висновку про зловживання з боку позивача своїми процесуальними правами.
На підставі вищевикладеного, приймаючи до уваги, що помилковість висновків суду першої інстанції та порушення норм процесуального права призвело до неправильного вирішення питання, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -
П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Діамед» - задовольнити.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2021 року - скасувати.
Справу за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця Товариства з обмеженою відповідальністю «Діамед» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправною бездіяльність направити до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає..
Повний текст постанови виготовлено 14.12.2021.

Головуючий суддя:                                                                                        А.Ю. Кучма 

                                                                                                                          В.О. Аліменко

                                                                                                              Л.В. Бєлова