ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2021 року	Львів	Справа № 461/3164/21 пров. № А/857/15139/21	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі: 
головуючого судді                                                  Пліша М.А.,
суддів                                                             Гінди О.М., Ніколіна В.В.,
за участю секретаря судового засідання                    Юник А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Галицького районного суду м. Львова від 21 липня 2021 року (головуючий суддя Фролова Л.Д., м. Львів) по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про скасування постанови №26-а від 30 березня 2021 року по справі про адміністративне правопорушення.
Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 21 липня 2021 року відмовлено у задоволенні позову.
Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржила його в апеляційному порядку, вважає, що таке винесене з порушенням норм матеріального і процесуального права, і просить скасувати таке та прийняти нове про задоволення позову.
В апеляційній скарзі зазначає, що судом не взято до уваги, що звернення від 10.01.2021 року мешканців будинку АДРЕСА_1 про проведення перевірки не містить жодного підпису, а тому розгляду Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові не підлягає.
Однак всупереч законодавчим вимогам Інспекцією державного архітектурно- будівельного контролю у м. Львові дане звернення розглянуто і задоволено, так як в подальшому були проведені перевірки. Це все свідчить про перевищення повноважень посадових осіб.
На основі звернення від 10.01.2021 було видано Направлення для проведення позапланового заходу №124-пп від 15.02.2021. У даному направленні зазначено, строк якого дійсний з 15 лютого до 26 лютого 2021 року (10 робочих днів, 12 календарних днів). Відповідно до вищезазначеного строку проведення позапланової перевірки, таку позапланову перевірку не було проведено.
Згідно службової записки від 26.02.2021 заступник начальника відділу інспекційної роботи просив продовжити на 2 робочих дні термін проведення позапланової перевірки за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою АДРЕСА_2 .
Згідно направлення №157-пп від 01.03.2021 строк дії такого направлення становив з 01.03.2021 по 02.03.2021 - 2 робочих дні, а сумарно із попереднім направленням 12 робочих днів.
Зазначає, що Галицький районний суд м. Львова всебічно, повно, об`єктивно оцінюючи надані докази прийшов до висновку, що відповідно до п.7 Порядку №533, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державно архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Покликається на те, що відповідно до п. 7 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 року №553 підставами для проведення позапланової перевірки є подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.
Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.
Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єкта містобудування, забороняється, крім випадків невиконання вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
З урахуванням викладеного вважає, що суддею Галицького районного суду м. Львова ухвалюючи рішення по справі, самовільно було змінено шляхом доповнення пункту 7 вищезгаданого Порядку текстом: «у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державно архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні», що свідчить про упереджене ставлення до законного вирішення справи, та об`єктивного дослідження доказів.
Звертає увагу суду, що пунктом 7 Порядку №533 передбачено, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а згідно направлень №124-пп від 15.02.2021 та №157-пп від 01.03.2021 строк позапланової перевірки становить 12 робочих днів (16 календарних днів), що свідчить про незаконність такої перевірки і всіх наступних дій та документів.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Звертає увагу суду, що розгляд матеріалів справи відбувся без її участі та їй не повідомляли про дату такого розгляду, тому в.о. начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Павлишин Т.І. грубо порушив законодавчі вимог при розгляді матеріалів справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та винесенні незаконної постанови №26-а від 30.03.21.
Зазначає, що на долучених доказах фотофіксації об`єкта відсутня дата здійснення такої фотофіксації, а стосовно скріншотів з Googlemap то дата зазначена червень 2015 року, а це більше як шість років тому. А відповідно до законодавчої норми такі докази повинні бути подані в оригіналі або засвідчені електронним підписом, але аж ніяк не печаткою згідно з оригіналом.
Також зазначає, що відповідно до долученого Технічного паспорта кв. АДРЕСА_3 зображено, що дана квартира має два виходи на вулицю, а саме через двері та вікно, що відповідає дійсності. А долучені фотознімки не відповідають дійсності, і факт вчинення ОСОБА_1 є надуманим.
У відповідності до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. 
Заслухавши суддю доповідача, вивчивши матеріали справи, та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних міркувань.  
Судом першої інстанції встановлено, що на підставі звернення мешканців будинку АДРЕСА_1 за № 3-П-798-0006 від 11.01.2021 та наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові 15.02.2021 № 124-П, було видано направлення для проведення позапланового заходу від 15.02.2021 № 124-пп на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2 ». Строк дії направлення з 15 лютого до 26 лютого 2021 року.
Згідно службової записки про продовження терміну позапланової перевірки від 15.02.2021, було видано направлення для проведення позапланової перевірки від 01.03.2021 № 157-пп на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2 ». Строк дії направлення з 01 березня до 02 березня 2021 року.
В період з 15.02.2021 до 02.03.2021, посадовими особами Інспекції було здійснено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2 ».
За результатами проведення вказаної перевірки, Інспекцією складено акт від 02.04.2021 за № 157-пп, яким встановлено численні порушення вимог законодавства у сфері містобудування:
- ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_2 , самовільно проведено реконструкцію квартири без документів, які надають право на виконання підготовчих/будівельних робіт;
- на об`єкті: «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2 » проводиться експлуатація об`єкта, а саме продаж продовольчих товарів, що засвідчуються відеофіксацією.
Також, Інспекцією складено:
Протокол № 1 про адміністративне правопорушення від 02.03.2021 щодо ОСОБА_1 , яким встановлено, що в ході перевірки на об`єкті: «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2 », проводиться експлуатація об`єкта, а саме продаж продовольчих товарів, що засвідчується відеофіксацією, що є порушенням ч. 8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».
Відповідальність за встановлення правопорушення передбачена частиною 9 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
На підставі вищевказаного акту від 02.03.2021 за № 157-пп та протоколу про адміністративне правопорушення від 02.03.2021 №1, Інспекцією винесено:
- постанову № 21-а від 18.03.2021 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано гр. ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 10200 грн. Вказана постанова була надіслана поштою.
- протокол № 2 про адміністративне правопорушення від 02.03.2021 щодо ОСОБА_1 , яким встановлено, що в ході перевірки, за адресою: На об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2 » ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_2 самовільно проведено реконструкцію квартири без документів, які надають право на виконання підготовчих/будівельних робіт, що є порушенням п. 1, ч. 1, ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».
На підставі вищевказаного акту від 02.03.2021 за № 157-пп та протоколу про адміністративне правопорушення від 02.03.2021 №2, Інспекцією винесено:
- постанову № 26-а від 30.03.2021 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано гр. ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та, відповідно, накладено штраф у сумі 10200 грн. Вказана постанова була надіслана поштою;
- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.03.2021, щодо гр. ОСОБА_1 , якою самовільно проведено реконструкцію квартири без документів, які надають право на виконання підготовчих/будівельних робіт, на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2 » проводиться експлуатація об`єкта, а саме продаж продовольчих товарів, що засвідчується відеофіксацією, що є порушенням п. 1, ч. 1, ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».
Згідно даних технічного паспорту від 18.11.1994, є наявність вікна та, відповідно, дверей за адресою: АДРЕСА_2 . З огляду даних, зокрема фотографій з Google Maps, встановлюється наявність за адресою: АДРЕСА_2 , - двох вікон. Під час проведеної позапланової перевірки, в період з 15 лютого по 2 березня 2021 року, здійснено фотофіксацію, якою встановлено наявність вже двох дверей. Відтак, на фотографіях чітко видно, що для встановлення цих вищезгаданих дверей було вибиття дверних отворів, замість віконних, які були раніше у цьому будинку, а це, зокрема, свідчить про втручання в несучі та огороджуванні конструкції.
Розглядаючи спір, судом першої інстанції вірно враховано, що відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Вимогами ч. 5 ст. 96 КУпАП передбачено, що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; далі - Порядок № 553).
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема (але не виключно), є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
На розгляд Інспекції надійшло звернення мешканців будинку АДРЕСА_1 , за № 3-П-798-0006 від 11.01.2021. В період з 15.02.2021 до 02.03.2021, посадовими особами Інспекції було здійснено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2 ».
Згідно з п. 7 Порядку № 553, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Відтак, безпідставними є доводи апелянта про те, що строк проведення позапланової перевірки був безпідставно продовжений на два дні.
Пунктом 12 Порядку № 553 передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.
Згідно рішення Верховного Суду 20 травня 2020 року у справі №813/3463/16: «…ні Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядок № 533, не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку № 533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.
Відтак, ні Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядок № 533, не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. 
Враховуючи наведене, безпідставними є доводи позивача про наявність обов`язку у органу державного архітектурно-будівельного контролю про попередження щодо позапланової перевірки.
Разом з тим, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Аналогічні норми закріплено у п. 5 Порядку № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 № 747).
Частиною другою статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Водночас, згідно зі ст. 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.
Отже, відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля споруда або піше нерухоме майно вважається самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Аналогічні положення закріплені у п. 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 № 6 «Про практику застосування статті 376 ЦК України» (про правовий режим самочинного будівництва), в якому зазначено, що самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил.
При цьому, згідно з правовою позицією Верховного Суду України у справі за № 6-130-цс від 04.12.2013, у розумінні ч. 1 ст. 376 ЦК України, самочинним будівництвом є не тільки новостворений об`єкт, а й об`єкт нерухомості, який виник в результаті реконструкції, капітального ремонту, перебудови, надбудови уже існуючого об`єкта, здійснених без одержаного дозволу місцевих органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування, розробленої та затвердженої в установленому порядку проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, наданого органами архітектурно-будівельного контролю, оскільки в результаті таких дій об`єкт втрачає тотожність з тим, на який власником отримано право власності.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_2 , самовільно проведено реконструкцію квартири без документів, які надають право на виконання підготовчих/будівельних робіт. 
Згідно п. 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.
Враховуючи, що під час позапланової перевірки проведеної строком від з 15.02.2021 по 02.03.2021 виявлено, що позивачкою вчинено порушення норм містобудівного законодавства та 02.03.2021 складено два протоколи про правопорушення, описаного в акті перевірки: щодо фізичної особи ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення, а за результатами перевірки 02.03.2021 фізичній особі - ОСОБА_1 видано припис про усунення порушень, шляхом приведення об`єкта у відповідність до містобудівного законодавства, тому твердження позивача про відсутність припису про усунення порушень вимог містобудівного законодавства - є безпідставним.
Відповідно до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи, справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Разом з тим, як вірно зазначено судом, гр. ОСОБА_1 відмовилася від підписання матеріалів перевірки (акту, припису, протоколів), вони були надіслані їй поштою.
Відомості про час і місце розгляду справи, повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Однак, на розгляд справи вона не прибула.
Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце, не перешкоджає розгляду справи.
Позивачем було отримано протокол про адміністративне правопорушення № 2 від 02.03.2021, в якому чітко зазначається дата і час розгляду справи. Однак, позивач, будучи присутнім під час перевірки та отримуючи документи, складені за результатами перевірки, в яких повідомлено про дату та час розгляду справи, мав би з`явитися на вказаний розгляд або, подати письмові пояснення з приводу цього.
Особа, яка знала про заходи державного архітектурно-будівельного контролю щодо неї; знала про складання щодо неї процесуальних документів, не з`явилася на розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо неї - може уникнути відповідальності, не сприяючи розгляду справи щодо неї.
Для інформування особи про час та місце розгляду справи можуть використовуватися різні способи: рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам. Множинність способів повідомлення дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи.
Інспекцією, супровідним листом від 05.03.2021 за № 0006-вих-17050, надіслано позивачу акт перевірки № 157 від 02.03.2021, протокол про адміністративне правопорушення № 1 від 02.03.2021, протокол про адміністративне правопорушення № 2 від 02.03.2021, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.03.2021.
Як вбачається із Витягу про відстеження поштових відправлень Укрпошти, рекомендований лист було вручено позивачу 15.03.2021.
Як вірно зазначено судом, гр. ОСОБА_1 скористалася своїм правом відмовитись одержати примірник акту, припису, так і протоколів, відмовитись підписати відповідні документи й, відповідно, надати свої зауваження, тому такі, зокрема й протокол про адміністративне правопорушення, в якому чітко було вказано дату, час та місце розгляду справи, були надіслані йому рекомендованим листом із повідомленням, що є належним сповіщенням про місце і час розгляду справи. 
Відтак, вірним є висновок суду, що Інспекція діяла в межах повноважень та у спосіб, передбачений законодавством, що регулює порядок проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. Висновки, викладені в акті, який складений за результатами позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, відповідають фактичним обставинам справи.
Враховуючи наведене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем доведено виконання ОСОБА_1 будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а тому у її діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а рішення відповідає нормам матеріального та процесуального права. 
Керуючись ч. 3 ст. 243, ст. 272, ст. 286, ст. 308, ст. 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 322, ст. 325, ст. 329 КАС України, суд, - 

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Галицького районного суду м. Львова від 21 липня 2021 року по справі № 461/3164/21 - без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення і не може бути оскаржена.  

Головуючий суддя	 	М. А. Пліш 	
судді	 	О. М. Гінда 	
 	 	В. В. Ніколін