Головуючий у І інстанції Кахно І.А.
Провадження №22-ц/824/10728/2021                                                       Доповідач у ІІ інстанції Матвієнко Ю.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ
 
      13 жовтня 2021 року                                                                                                  м.Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача Матвієнко Ю.О., суддів Мельника Я.С., Гуля В.В., розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 26 квітня 2021 року про повернення позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги,
 
В С Т А Н О В И В:
 
16 лютого 2021 року до Голосіївського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ПрАТ «Акціонерна компанія«Київводоканал» до  ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги.
Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22 лютого 2021 року заяву ПрАТ            «Акціонерна компанія «Київводоканал» залишено без руху з наданням йому строку на усунення недоліків.
Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 26 квітня 2021 року заяву ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» визнано неподаною та повернуто заявнику в зв`язку із неусуненням недоліків.
Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою, Голова правління-генеральний директор ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал»- Крушановський С.І. подав на неї апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просив ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК Українисправа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК Українирозгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Враховуючи вищезазначене, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про задоволення скарги та скасування ухвали, виходячи з наступного. 
Постановляючи ухвалу про повернення заяви, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не усунуто встановлені йомунедоліки форми та змісту заяви.
Однак, з вищенаведеними висновками суду погодитись не можна, оскільки суд дійшов їх з порушенням норм процесуального права, що вбачається з наступного. 
Відповідно до ч.ч.1-3 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. 
З матеріалів справи вбачається, що 16 лютого 2021 року ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» до Голосіївського районного суду міста Києва подано позовну заяву про стягнення з ОСОБА_1 боргу за житлово-комунальні послуги.
Ухвалою Голосіївського районногосуду міста Києва від 22 лютого 2021 року  позовну заяву було залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам статті 175 ЦПК України, зокрема, до позовної заяви позивачем не надано належних та допустимих доказів належності відповідачу на праві власності квартири АДРЕСА_1 , з приводу утримання якої виник спір; чи є відповідач одноособовим власником вказаної квартири, чи є інші співвласники квартири, чи є відповідач наймачем квартири, якщо так, то на якій правові підставі.
Тобто, суд дійшов до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.      
Для усунення вказаних недоліків заявнику було надано строк терміном десять днів з дня отримання ним копії ухвали. 
Постановляючи ухвалу від 26 квітня 2021 року про повернення заяви на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не усунуто недоліки поданої заяви у відповідності до ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 22 лютого 2021 року, а саме: позивачем не зазначено доказів, що підтверджують вимоги позовної заяви, та до суду не подано будь-яких заяв чи клопотань про продовження строку для усунення вказаних недоліків.
Однак з вищенаведеними висновками суду погодитись не можна, виходячи з наступного.
З матеріалів справи вбачається, і судом встановлено, що 20 квітня 2021 року, у встановлений судом строк, Заступник директора департаменту претензійно-позовної работи Плясун О.І., на виконання вимог ухвали від 22 лютого 2021 року подав до Голосіївського районного суду міста Києва заяву, у якій повідомив, що у позивача відсутня можливість надати суду докази, якими підтверджується право власності на квартиру ОСОБА_1 та кількість осіб, зареєстрованих у квартирі та споживаючих послуги, оскільки у ПрАТ «АК «Київводоканал» відсутні зазначені в ухвалі суду докази, а законодавством не передбачено права чи обов`язки надавачів послуг вимагати і зберігати копії зазначених документів (а.с.15-17).
Колегія суддів зауважує на тому, що статтею 185 ЦПК України передбачені виключні підстави для залишення позовної заяви без руху, до яких належить недодержання вимог, викладених у статті 175 і 177 ЦПК України.
Пунктом 5 частини 3 статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
При цьому, пунктом 2 Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», визначено, що суддя вправі відмовити у відкритті провадження у справі лише з підстав, передбачених законом. Недопускається відмова у відкритті провадження у справі з мотивів недоведеності заявленої вимоги,відсутності доказів, пропуску позовної давності та інших не передбачених законом підстав.
Пунктом 7 вищевказаної постанови Пленуму передбачено, що подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику.
Так, зі змісту поданої позовної заяви ПрАТ «АК «Київводоканал» вбачається, що вона складена з урахуванням положень ст. 175 ЦПК України, містить всі визначені даною статтею обов`язкові реквізити, позовні вимоги викладені в чіткій, ясній і зрозумілій формі. 
Незгода суду з наведеним у заяві обґрунтуванням позивача щодо відсутності можливості надати докази, якими підтверджується право власності відповідача на квартиру та кількість зареєстрованих у квартирі осіб, не є підставою для визнання заяви неподаною та її повернення.
З урахуванням наведеного, ухвала суду про визнання заяви неподаною та її повернення є такою, що порушує ч. 3 ст. 185 ЦПК України. 
Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві».
Згідно з позицією ЄСПЛ основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання і держава не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Згідно ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Оскільки Голосіївським районним судом міста Києва ухвалу від 26 квітня 2021 року постановлено з порушенням норм процесуального права, зважаючи на гарантоване кожній особі право на звернення до суду за захистом своїх порушених прав, свобод чи інтересів, ухвала підлягає скасуванню в порядку, визначеному ст.379 ЦПК України, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 382, 383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів
 
  П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» - задовольнити.
            
Ухвалу судді Голосіївського районного суду м. Києва від 26 квітня 2021 року - скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.
 
    Головуючий:   
                                   
    Судді: