ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2021 року 
м. Київ
справа № 640/21858/18
адміністративне провадження № К/9901/373/21 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Єресько Л.О.,
суддів: Загороднюка А.Г.,  Мельник-Томенко Ж.М., 
розглянувши у попередньому судовому засіданні у касаційній інстанції адміністративну справу № 640/21858/18
за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київське інвестиційне агентство", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача Комунальне підприємство з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ" про застосування заходів реагування
та за зустрічним позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київське інвестиційне агентство" до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві про визнання протиправним та скасування акту № 369 та припису від 07 листопада 2018 року № 335
за касаційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київське інвестиційне агентство"
на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 серпня 2020 року, ухвалене суддею Патратій О.В.
та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2020 року, ухвалену колегією суддів у складі: головуючого судді Кузьменка В.В., суддів Василенка Я.М., Степанюка А.Г.
УСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування
1. У грудні 2018 році Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі - позивача, ГУ ДСНС України у м.Києві) звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київське інвестиційне агентство" (далі - відповідач, КП "Київське інвестиційне агентство"), у якому просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації території та приміщень КП "Київське інвестиційне агентство", розташованого за адресою: пров. Платонівський у Солом`янському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень на будівництві.
2. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що під час проведення перевірки виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, зазначених в акті № 369, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, у зв`язку з чим, керуючись статтею 68 Кодексу цивільного захисту України, позивач зобов`язаний звернутися до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації території та приміщень. Звертає увагу, що виявлені перевіркою порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.
3. 14 лютого 2019 року від КП "Київське інвестиційне агентство" надійшла зустрічна позовна заява до ГУ ДСНС України у м. Києві про визнання протиправним та скасування акту № 369, та припису від 07 листопада 2018 року № 335.
4. Зустрічний позов обґрунтовано тим, що ГУ ДСНС у місті Києві складено акт № 369 та припис № 335 по відношенню до суб`єкта, який не здійснює господарську діяльність на об`єкті перевірки. КП «Київське інвестиційне агентство» не отримувало ліцензії на будівництво об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми та значними наслідкам і, відповідно, жодних будівельних робіт на об`єкті будівництва не здійснювало. 
4.1. Крім того, перед початком перевірки КП «Київське інвестиційне агентство» повідомило ГУ ДСНС у м. Києві, що відповідальним за дотримання нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки на території будівництва житлового будинку з об`єктами господарського та соціально-побутового призначення та підземним паркінгом є інший суб`єкт господарювання, а саме Комунальне підприємство з питань будівництва житлових будинків «Житлоінвестбуд - УКБ» відповідно до трьохстороннього інвестиційного договору № 050-13/І/151 від 31 березня 2015 року між Департаментом економіки та інвестицій (Організатор конкурсу), КП «Київське інвестиційне агентство» (Замовник) та КП «Житлоінвестбуд - УКБ» (Інвестор).
5. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 лютого 2019 року відкрито провадження за зустрічною позовною заявою, зустрічний позов прийнято до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднано з ним в одне провадження.
6. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 червня 2019 року залучено до учаті у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - Комунальне підприємство з питань будівництва житлових будинків "Житлоінвестбуд-УКБ" (далі - КП "Житлоінвестбуд-УКБ").
Установлені судами фактичні обставини справи
7. Рішенням Київської міської ради від 26 грудня 2014 року №765/765 затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у пров. Платонівському та надання її в постійне користування КП «Київське інвестиційне агентство».
8. Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25 березня 2015 року № 268 «Про затвердження переможця конкурсу із залучення інвестора до будівництва житлового будинку з об`єктами господарського та соціально-побутового призначення та підземним паркінгом (з виділенням частки квартир для потерпілих від діяльності ГІБК «Еліта-центр») на земельній ділянці у пров. Платонівському у Солом`янському районі», переможцем конкурсу із залучення інвестора до будівництва вищезазначеного об`єкту затверджено КП «Житлоінвестбуд-УКБ».
9. У зв`язку з наведеним, Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), КП «Київське інвестиційне агентство» та КП «Житлоінвестбуд-УКБ» підписали інвестиційний договір від 31 березня 2015 року № 050-13/і/151 (далі - Інвестиційний договір) про будівництво житлового будинку з об`єктами господарського та соціально-побутового призначення та підземним паркінгом (з виділенням частки квартир для потерпілих від діяльності ГІБК «Еліта-Центр») на земельній ділянці у пров. Платонівському у Солом`янському районі м. Києва.
9.1. Згідно з пунктом 5.2. Інвестиційного договору Замовник передав, а Інвестор прийняв частину прав та обов`язків замовника будівництва, у тому числі стосовно отримання дозволу на виконання будівельних робіт, інших дозвільних та погоджувальних документів, необхідних для будівництва Об`єкта інвестування, забезпечення взаємодії при вирішенні питань, пов`язаних з будівництвом, Об`єкта інвестування з органами державної влади та місцевого самоврядування;  забезпечення техніки безпеки на Об`єкті інвестування під час його Будівництва.
9.2. Відповідно до пункту 5.3. Інвестиційного договору інші права та обов`язки замовника будівництва здійснюються Замовником самостійно. За згодою сторін обсяг прав та обов`язків замовника будівництва, що визначений пунктом 5.2 Договору, може бути змінений (доповнений, уточнений або зменшений) шляхом укладання окремого договору між замовником і інвестором.
10. Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 22 грудня 2016 року № 1311 «Про затвердження проекту «Будівництво житлового будинку з об`єктами соціально-культурного призначення та підземним паркінгом (з виділенням частки квартир для потерпілих від діяльності ГІБК «Еліта-центр») у провулку Платонівському у Солом`янському районі м. Києва» вищезазначений проект затверджено відповідно до наданого Державним підприємством «Спеціалізована державна експертна організація - Центральна служба Української державної будівельної експертизи» експертного звіту від 27 вересня 2016 року № 00-1235-16/ЦБ (00-0035-16ЦБ).
11. Державною архітектурно-будівельною інспекцією України видано дозвіл на виконання будівельних робіт від 08 листопада 2016 року № ІУ115163131320 на об`єкті: «Будівництво житлового будинку з об`єктами господарського та соціально-побутового призначення та підземним паркінгом (з виділенням частки квартир для потерпілих від діяльності ГІБК «Еліта-центр») на земельній ділянці у пров. Платонівському у Солом`янському районі м. Києва».
12. На підставі наказу № 554 від 14 вересня 2018 року, повідомлення № 21/2392 від 24 квітня 2018 року та посвідчення № 3279 від 22 жовтня 2018 року ГУ ДСНС України у м.Києві у період з 22 жовтня 2018 року по 02 листопада 2018 року було проведено планову перевірку щодо дотримання законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки КП «Київське інвестиційне агентство» за адресою: провулок Платонівський у Солом`янському районі міста Києва.
13. За наслідками перевірки складено акт № 369, яким встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення КП «Київське інвестиційне агентство» за адресою: провулок Платонівський у Солом`янському районі міста Києва експлуатується з наступними порушеннями:
13.1. статті 17 Кодексу ЦЗН - не надано примірник розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту (цивільної оборони) відповідно до п. 4.10 національного стандарту України ДСТУ Б А.2.2-7:2010 «Розділ інженерно-технічних заходів цивільного захисту (цивільної оборони) у складі проектної документації об`єктів»;
13.2. пункту 4.1 розділу VІІ ППБУ - не призначено наказом відповідальних за пожежну безпеку осіб від замовника;
13.3. пункту 2.33 розділу ІІІ ППБУ - не підтверджено визначення розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі відповідно до ГОСТ 12.1.004-91 «Пожарная безопасность. Общие требования»;
13.4. пункту 1.6 глави 1 розділу ІV ППБУ - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів у тимчасових, мобільних будинках та спорудах не виконані за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
13.5. пункту 1.12 глави 1 розділу ІV ППБУ - електрична проводка у тимчасових, мобільних будинках та спорудах прокладена по горючим конструкціям;
13.6. пункту 1.18 глави 1 розділу ІV ППБУ - у тимчасових, мобільних будинках та спорудах допускається експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою та такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості ізоляцією;
13.7. пункту 1.18 глави 1 розділу ІV ППБУ - допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж у тимчасових, мобільних будинках та спорудах;
13.8. пункту 1.17 глави 1 розділу ІV ППБУ - у тимчасових, мобільних будинках та спорудах допускається встановлення електророзеток, вимикачів, перемикачів та інших подібних апаратів на горючі основи без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата, по всій його площі, не менше ніж на 0,01 метра;
13.9. пункту 1.12 глави 1 розділу ІV ППБУ - у тимчасових, мобільних будинках та спорудах допускається відкрите прокладання незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів на відстані від них до горючих основ (конструкцій, деталей) менше 0,01 метра;
13.10. пункту 2.9 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - для всіх приміщень (тимчасових, мобільних споруд) виробничого, складського призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36.2016;
13.11. пункту 1.20 глави 1 розділу ІV ППБУ - не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;
13.12. пункту 1.1 глави 1 розділу ІV ППБУ - вводи електрокабелів у тимчасові, мобільні будинки та споруди через зовнішні стіни влаштовані не у металевих трубах з зашпаруванням зазору між кабелями та трубою негорючим матеріалом;
13.13. пункту 1.12 глави 1 розділу ІV ППБУ - не надано акти проведення прихованих робіт на прокладання проводів у тимчасових, мобільних будинках та спорудах;
13.14. пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБУ - не проведено випробування на тиск та витрату води з оформленням акту перевірки пожежного гідранту на мережі зовнішнього протипожежного водопроводу;
13.15. пункту 4.48 глави 4 розділу VІІ ППБУ - будинок, який зводиться, не забезпечений первинними засобами пожежогасіння з розрахунку: на 200 м-2 площі підлоги - один вогнегасник (якщо площа поверху менша за 200 м-2 - два вогнегасники на поверх), бочка з водою, ящик з піском;
13.16. пункту 4 розділу І, п. 2.23 глави2 розділу ІІІ ППБУ - оцінювання вогнестійкості не проведено розрахунковими або експериментальними методами за стандартами, які відповідають європейським вимогам з проектування, або за методиками, розробленими з урахуванням вимог додатку В ДБН В.1.1-7:2016 або шляхом натурних вогневих випробувань фрагментів будинку або будинку в цілому за ДСТУ Б В.1.1-18 у порушення п. 5.5 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;
13.17. пункту 4 розділу І, п. 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - ширина коридору у житловому будинку менше 1,6 м у порушення п. 2.10. ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення»;
13.18. пункту 1.3 глави 1 розділу ІІІ ППБУ - не забезпечено можливість проїзду (від краю проїзду до стін будинку 8-10 метрів, шириною проїзду не менше 3,5 метри) пожежних машин до житлового будинку і доступ пожежників з автодрабин і автопідйомників у будь-яку квартиру чи приміщення в порушення п. 2* додатку 3.1. ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень»;
13.19. пункту 1.4 глави 1 розділу ІІІ ППБУ - тимчасові споруди на території будівництва розміщуються на відстані менше 10 м від будівлі школи;
13.20. пункту 4 розділу І, п. 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - у підземному гаражі з кожного поверху не передбачено не менше двох розосереджених виїздів у порушення пункту 6.47 ДБН В.2.3-15:2007 «Споруди транспорту. Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів»;
13.21. пункту 4 розділу І, п. 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - у підземній автостоянці приміщення зазначені в п. б. 1, примітка 2 ДБН В.2.3-15:2007 «Споруди транспорту. Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів» не відокремлені від приміщень зберігання автомобілів глухими протипожежними перегородками 1-го типу у порушення п. 6.19 ДБН В.2.3-15:2007 «Споруди транспорту. Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів».
14. 07 листопада 2018 року ГУ ДСНС України у м. Києві винесено припис № 335 про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, яким КП «Київське інвестиційне агентство» зобов`язано в строк до 28 листопада 2018 року усунути виявлені у акті перевірки порушення.
15. Припис від 07 листопада 2018 року № 335 направлений відповідачу поштою, про що свідчить копія фіскального чека ПАТ «Укрпошта». Відповідачем не заперечується факт отримання ним цього припису.
16. Солом`янським РУ ГУ ДСНС у м. Києві було двічі вчинено спроби перевірити виконання відповідачем вимог припису від 07 листопада 2018 року № 335, однак перевірку провести не виявилося можливим внаслідок відсутності під час проведення заходу державного нагляду керівника суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи, про що складено акти про неможливість здійснення заходу державного нагляду (контролю) від 27 серпня 2019 року № 692 та від 02 вересня 2019 року № 822 та ( том ІІ, а.с. 26-30).
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій
17. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 серпня 2020 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2020 року, позов ГУ ДСНС України у місті Києві задоволено повністю.
18. Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації території та приміщень КП «Київське інвестиційне агентство», розташованого за адресою: пров. Платонівський у Солом`янському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень на будівництві.
18.1. У задоволенні зустрічного позову КП "Київське інвестиційне агентство" до ГУ ДСНС України у м. Києві про визнання протиправним та скасування припису від 07 листопада 2018 року № 335 відмовлено повністю. 
18.2. Провадження у справі в частині зустрічних позовних вимог КП "Київське інвестиційне агентство" до ГУ ДСНС України у м. Києві про визнання протиправним та скасування акту перевірки № 369 закрито.
19. Задовольняючи позовні вимоги позивача про застосування заходів реагування, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що відповідачем порушені вимоги законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, що підтверджується вищезазначеним актом перевірки, та не спростовано відповідачем у процесі розгляду справи. Виявлені позивачем порушення установлених законодавством вимог пожежної безпеки, створюють безпосередній ризик виникнення і розвитку пожеж, а отже створюють небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей. З характеру встановлених актом перевірки № 369 порушень слідує, що вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища. 
19.1. Суд відхилив доводи КП "Київське інвестиційне агентство" про те, що позов пред`явлений до неналежного відповідача, оскільки останній є замовником будівництва, а тому несе обов`язок із забезпечення пожежної безпеки під час будівництва житлового будинку на земельній ділянці на пров. Платонівському у Солом`янському р-ні м. Києва.
19.2. Відмовляючи у задоволенні зустрічного позову про визнання протиправним та скасування припису ГУ ДСНС України у м. Києві від 07 листопада 2018 року № 335 суди попередніх інстанцій виходили з того, що окремі процедурні порушення, допущені контролюючим органом при оформленні результатів перевірки, за відсутності порушень правил проведення перевірки, не можуть бути обставиною, яка звільняє суб`єкта містобудування від відповідальності за невиконання законодавства у сфері містобудівної діяльності.
19.3. Закриваючи провадження у справі в частині зустрічних позовних вимог КП "Київське інвестиційне агентство" до ГУ ДСНС України у м. Києві про визнання протиправним та скасування акту перевірки № 369, суд першої інстанції виходив з того, що акт перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні КАС України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, діяльність яких перевірялася, тому його висновки не можуть бути предметом спору.
Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги та її рух в касаційній інстанції
20. 04 січня 2021 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга КП "Київське інвестиційне агентство" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 серпня 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2020 року у справі № 640/21858/18, у якій скаржник просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю, а зустрічний позов задовольнити повністю.
21. За змістом касаційної скарги скаржник оскаржує в касаційному порядку рішення судів першої та апеляційної інстанцій з підстав передбачених пунктами 2 частини 4 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
22. Підставу касаційного оскарження за пунктом 2 частини 4 статті 328 КАС України скаржник обумовлює необхідністю відступити від застосованого судом апеляційної інстанції висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 826/7073/18, зокрема, у зв`язку із судовою практикою Верховного Суду, наведену у постанові від 16 вересня 2020 року у справі № 816/4755/15 та постанові від 31 жовтня 2019 року у справі № 820/3704/16. 
23. Скаржник вважає, що оскільки правовідносини, які виникли при укладенні Інвестиційного договору № 050-13/і/151 та Підрядного договору від 19 жовтня 2016 року № 4/1138, спрямовані на використання земельної ділянки під будівельний майданчик, то, для цілей забезпечення пожежної безпеки, є аналогічними орендним правовідносинам.
24. Скаржник підкреслює, що за змістом пункту 6.1. Підрядного договору Замовник КП "Житлоінвестбуд - УКБ" зобов`язаний передати Підряднику ТОВ "Український холдинг будівельних проектів" будівельний майданчик, а згідно пункту 6.2.8 Підрядного договору Підрядник відповідає за охорону майданчика, де ведеться будівництво, його освітлення, огорожу, дотримання техніки безпеки, санітарних та протипожежних вимог, складування будівельних матеріалів, розміщення техніки. У свою чергу відповідно до пункту 6.1.6. Підрядного договору Замовник КП "Житлоінвестбуд - УКБ" зобов`язаний контролювати виконання Підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду. На виконання умов Підрядного договору, Підрядник наказом від 21 жовтня 2016 року № 55-ОД призначив начальника дільниці Лазарчука Т.П. відповідальним за безпечне виконання будівельних робіт, пожежну безпеку та електробезпеку при будівництві житлового будинку на земельній ділянці у провул. Платонівському м. Києва.
25. Таким чином, за висновком скаржника, у даному випадку за пожежну безпеку на будівництві відповідає будівельна організація - підрядник ТОВ "Український холдинг будівельних проектів" (код ЄДРПОУ 37402189), що повністю узгоджується з вимогами частини п`ятої статті 55 Кодексу Цивільного захисту України та нормами Цивільного кодексу України щодо будівельного підряду, а тому вважає, що суди прийняли рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, а саме ТОВ "Український холдинг будівельних проектів".
26. Скаржник наголошує, що виявлені під час перевірки недоліки усунуто ще в 2018 році. Так, отримавши 20 листопада 2018 року припис №335, КП «Київське інвестиційне агентство» направило КП «Житлоінвестбуд-УКБ» лист від 29 листопада 2018 року № 050/30-1320 з копіями акта № 369 та припису № 335, у якому просило розглянути зазначені документи та вжити заходів щодо усунення виявлених порушень. КП «Житлоінвестбуд-УКБ» листом від 04 лютого 2019 року № 114/530 повідомило КП «Київське інвестиційне агентство» про усунення виявлених під час перевірки недоліків та способи їх усунення, про що КП «Київське інвестиційне агентство» повідомило позивача листом від 07 лютого 2019 року № 050/30-152 з додатками. 
27. На думку скаржника, суди попередніх інстанцій проігнорували порушення позивачем статті 19 Конституції України при застосуванні позивачем одночасно двох заходів реагування (припис і звернення до суду з позовом), зокрема, підкреслює, що позивач звернувся до суду з позовом, не перевіривши стан виконання припису № 335. Також скаржник звертає увагу, що акт перевірки № 369 і припис № 335 складено не тим органом державного нагляду, який звернувся до суду з позовом, що, на переконання скаржника, становить порушення вимог статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V, у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин). У порушення вимог частини другої статті 2 КАС України і частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту судами попередніх інстанцій застосовано такий захід реагування, який є непропорційним. 
28. Окремо скаржник підкреслює, що приймаючи оскаржувані рішення у цій справі та зупиняючи будівництво на підставі, зокрема, порушень вимог Державних будівельних норм, судами попередніх інстанцій проігноровано обставини, установлені рішенням суду у справі № 640/20105/19, яким адміністративний позов КП «Житлоінвестбуд-УКБ» задоволено, скасовано приписи органу державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, в частині зменшення відстані від будинку до проїзду (шириною не менше 3,5 м навколо будинку).  
29. 04 січня 2021 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя - доповідач) Єресько Л.О., судді Загороднюк А.Г., Мельник-Томенко Ж.М.
30. Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20 січня 2021 року відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою.
31. Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного адміністративного суду Єресько Л.О. від 03 листопада 2021 року закінчено підготовчі дії у справі та призначено її до розгляду в попередньому судовому засіданні відповідно до приписів пункту 3 частини першої статті 340 та статті 343 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Позиція інших учасників справи
32. 08 лютого 2021 року від ГУ ДСНС України у м. Києві надійшов відзив на касаційну скаргу, у якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій залишити без змін. В обґрунтування відзиву позивач наполягає, що виявлені під час перевірки порушення, зафіксовані актом № 369, є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища. Крім того, відповідач звертає увагу, що відповідно до частини п`ятої статті 55 Кодексу цивільного захисту України обов`язок із забезпечення пожежної безпеки під час проектування та забудови населених пунктів, будівництва будівель і споруд покладається, зокрема, на замовників, і саме КП «Київське інвестиційне агентство» є замовником будівництва житлового будинку з об`єктами господарського та соціально-побутового призначення та підземним паркінгом на земельній ділянці у пров. Платонівському у Солом`янському районі м. Києва. Тому позивач уважає, що у даному випадку КП «Київське інвестиційне агентство» намагається уникнути відповідальності, перекладаючи обов`язок усунення порушень правил пожежної безпеки на третіх осіб.
33. Від КП «Житлоінвестбуд - УКБ» 05 лютого 2021 року надійшов відзив на касаційну скаргу, у якому підтримує доводи касаційної скарги та просить касаційну скаргу задовольнити, а рішення судів попередніх інстанцій - скасувати. 
Нормативне регулювання
34. Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфер господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон N 877-V).
35. Згідно з абзацом 2 статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
36. Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулюються Кодексом цивільного захисту України (далі - КЦЗ України). 
37. Згідно зі статтею 4 Кодексу цивільного захисту України цивільний захист - це функція держави, спрямована на захист населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій шляхом запобігання таким ситуаціям, ліквідації їх наслідків і надання допомоги постраждалим у мирний час та в особливий період.
38. Пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю (стаття 2 Кодексу цивільного захисту України).
39. Джерелами небезпеки виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру є, серед інших, потенційно небезпечні об`єкти та об`єкти підвищеної небезпеки; будівлі та споруди з порушенням умов експлуатації; суб`єкти господарювання з критичним станом виробничих фондів та порушенням умов експлуатації; інші об`єкти, що можуть створити загрозу виникнення аварії (стаття 50 Кодексу цивільного захисту України).
40. Діяльність із забезпечення техногенної безпеки є складовою виробничої, експлуатаційної та іншої діяльності відповідних посадових осіб і працівників підприємств, установ, організацій. Ця вимога відображається у відповідних статутах або положеннях. Забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника (стаття 51 Кодексу цивільного захисту України).
41. Відповідно до частина перша статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.
42. Частиною п`ятою статті 55 Кодексу цивільного захисту України визначено, що обов`язок із забезпечення пожежної безпеки під час проектування та забудови населених пунктів, будівництва будівель і споруд покладається на органи архітектури, замовників, забудовників, проектні та будівельні організації.
43. Відповідно до частин першої та другої статті 64 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. 
44. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (стаття 66 КЦЗ України).
45. Відповідно до пункту 1 часини першої статті 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами.
46. У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом (частина друга статті 68 КЦЗ України).
47. Пунктом 1 частини першої статті 69 КЦЗ України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови: з питань пожежної безпеки у разі: а) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; б) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення <…>.
48. Відповідно до статті 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.
49. Відповідно до частини 7 статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
50. Відповідно до пункту 1 Положення "Про Головне управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у м. Києві", затвердженого наказом ДСНС України від 04 лютого 2013 року № 3 (у редакції наказу ДСНС України від 21 вересня 2017 року № 507, Головне управління є територіальним органом ДСНС України, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки.
Позиція Верховного Суду
Оцінка висновків судів, рішення яких переглядаються, та аргументів учасників справи
51. Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
52. Доводи касаційної скарги стосуються незгоди КП "Київське інвестиційне агентство"  рішеннями судів попередніх інстанцій в частині застосуванням до КП «Київське інвестиційне агентство» заходів реагування шляхом повного зупинення експлуатації території та приміщень, розташованих за адресою: пров. Платонівський у Солом`янському районі м. Києва.
53. Положеннями частини другої статті 70 КЦЗ України визначено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
54. Це означає, що виключно суд приймає рішення про зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг.
55. Ухваленню судового рішення передує розгляд справи відповідно до КАС України, в ході якого суд, зокрема, оцінює, аналізує докази, вирішує питання про належність, допустимість, достатність того чи іншого доказу, на підставі чого і робить висновки, які в свою чергу стають основою судового рішення, його мотивувальної частини, зокрема.
56. Вирішуючи в судовому рішенні питання зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв тощо, суд, в першу чергу, з`ясовує чи є передбачені для цього законом підстави, а отже оцінює надані позивачем та відповідачем докази, встановлює на підставі них факти, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи.
57. Верховний Суд неодноразово, зокрема у постановах від 27 листопада 2019 року у справі № 640/4508/19, від 26 лютого 2020 року у справі № 826/7073/18, від 23 червня 2021 року у справі № 640/16673/19, зазначав про те, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган ДСНС України, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.
58. При обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації приміщень об`єкту перевірки, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
59. За положеннями КЦЗ України саме загроза життю та/або здоров`ю людей, а не факт порушення законодавства з питань цивільної безпеки, техногенної безпеки, пожежної безпеки тощо, визнана законодавцем у якості підстави для постановлення судом рішення про застосування заходів державного реагування.
60. У цій справі суди попередніх інстанцій дійшли висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог та, відповідно, застосування до відповідача заходів реагування, встановивши з матеріалів справи факт існування двадцяти одного порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки на об`єкті: «Будівництво житлового будинку з об`єктами господарського та соціально-побутового призначення та підземним паркінгом (з виділенням частки квартир для потерпілих від діяльності ГІБК «Еліта-центр») на земельній ділянці у пров. Платонівському у Солом`янському районі м. Києва», що у своїй сукупності створюють безпосередній ризик виникнення і розвитку пожеж, а отже, створюють небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей. При цьому, відповідач як замовник будівництва є відповідальним за забезпечення пожежної безпеки. 
61. У касаційній скарзі відповідач не погоджується з таким висновком та наполягає, що відповідальним за пожежну безпеку на указаному об`єкті будівництва за умовами інвестиційного договору № 050-13/і/151 від 31 березня 2015 року та підрядного договору № 4/1138 від 19 жовтня 2016 року є підрядник - ТОВ «Український холдинг будівельних проектів», якого судами попередніх інстанцій не було залучено до участі у справі.
62. Надаючи оцінку доводам касаційної скарги у цій частині, колегія суддів виходить із такого. 
63. У цій справі судами попередніх інстанцій установлено, що 31 березня 2015 року між Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), як організатором конкурсу, КП «Київське інвестиційне агентство», як замовником, та КП «Житлоінвестбуд-УКБ», як інвестором, укладено Інвестиційний договір про будівництво житлового будинку з об`єктами господарського та соціально-побутового призначення та підземним паркінгом (з виділенням частки квартир для потерпілих від діяльності ГІБК «Еліта-Центр») на земельній ділянці у пров. Платонівському у Солом`янському районі м. Києва.
64. За умовами Інвестиційного договору (п. 5.2) КП «Київське інвестиційне агентство» передало КП «Житлоінвестбуд-УКБ» частину своїх прав та обов`язків як замовника будівництва - отримання дозволу на виконання будівельних робіт, інших дозвільних та погоджувальних документів, необхідних для будівництва, забезпечення взаємодії при вирішенні питань, пов`язаних з будівництвом з органами державної влади та місцевого самоврядування, забезпечення техніки безпеки на об`єкті інвестування під час його будівництва.
65. Водночас Суд звертає увагу, що охорона праці (техніка безпеки на будівництві) та пожежна безпека за змістом та правовим регулюванням є різними поняттями. У свою чергу в Інвестиційному договорі від 31 березня 2015 року № 050-13/і/151 відсутні положення щодо передачі КП «Житлоінвестбуд - УКБ» прав та обов`язків з дотримання пожежної безпеки.
66.  Покладення договором на КП «Житлоінвестбуд - УКБ» обов`язку з отримання дозволу на виконання будівельних робіт, інших дозвільних та погоджувальних документів, необхідних для будівництва, забезпечення взаємодії при вирішенні питань, пов`язаних з будівництвом з органами державної влади та місцевого самоврядування, забезпечення техніки безпеки на об`єкті інвестування під час його будівництва також не свідчить про звільнення КП "Київське інвестиційне агентство", як замовника будівництва, від обов`язку із забезпечення дотримання на об`єкті правил пожежної безпеки.
67. Натомість пунктом 5.3. Інвестиційного договору обумовлено, що інші права та обов`язки замовника будівництва здійснюються замовником самостійно. Судами попередніх інстанцій установлено, що будь-яких додаткових угод між замовником і інвестором щодо передачі інвестору решти прав та обов`язків не укладалося.
68. При цьому, згідно з частиною п`ятою статті 55 Кодексу цивільного захисту України обов`язок із забезпечення пожежної безпеки під час проектування та забудови населених пунктів, будівництва будівель і споруд покладається на органи архітектури, замовників, забудовників, проектні та будівельні організації.
69. КП "Київське інвестиційне агентство" помилково вважає, що правовідносини, які виникли між ним та КП «Житлоінвестбуд - УКБ» і ТОВ «Український холдинг будівельних проектів» при укладенні Інвестиційного договору № 050-13/і/151 та Підрядного договору від 19 жовтня 2016 року № 4/1138, спрямовані на використання земельної ділянки під будівельний майданчик, то, для цілей забезпечення пожежної безпеки, є аналогічними орендним правовідносинам. Правовідносини з інвестиційної діяльності та договорів підряду на будівництво не регулються законодавством про оренду землі та не обумовлюються обов`язковістю оформлення відносин оренди земельної ділянки. 
70. Отже, оскільки законодавством на замовника будівництва покладено обов`язок забезпечувати відповідність об`єкта будівництва вимогам пожежної безпеки, Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що КП «Київське інвестиційне агентство», як замовник будівництва, несе обов`язок із забезпечення дотримання законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки під час будівництва житлового будинку на земельній ділянці на пров. Платонівському у Солом`янському районі м.Києва. 
71. Таким чином, виконання чи невиконання ТОВ "Український холдинг будівельних проектів" обов`язків за укладеним із КП "Житлоінвестбуд-УКБ" підрядним договором від 19 жовтня 2016 року № 4/1138 не має правового значення для вирішення спірних правовідносин у цій справі, які склалися у зв`язку із незабезпеченням саме КП «Київське інвестиційне агентство», як замовником будівництва, правил пожежної безпеки на спірному об`єкті будівництва.
72. За наведених обставин, Верховний Суд визнає необґрунтованими доводи касаційної скарги щодо незалучення судами попередніх інстанцій до участі у справі підрядника ТОВ «Український холдинг будівельних проектів», оскільки у цій справі судами попередніх інстанцій не вирішувалося питання про права та обов`язки ТОВ «Український холдинг будівельних проектів», та погоджується з висновком судів попередніх інстанцій, що у цій частині доводи відповідача спрямовані на уникнення відповідальності шляхом перекладення обов`язку усунення порушень правил пожежної безпеки на третіх осіб. 
73. Верховний Суд відхиляє доводи касаційної скарги про порушення ГУ ДСНС у м. Києві статті 19 Конституції України при застосуванні одночасно двох заходів реагування (припис і звернення до суду з позовом про застосування заходів реагування), зокрема, без перевірки стану виконання припису № 335 з огляду на таке.
74. За змістом частини сьомої статті 7 Закону N 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
75. За такого правового регулювання складення припису та звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування є двома окремими повноваженнями органу державного нагляду (контролю), можливість реалізації яких не поставлена у залежність одна від одної та не пов`язана послідовністю їхнього застосування, або завершенням строків на усунення порушень, указаних у приписі.
76. Застосування судом заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень об`єкту перевірки є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
77. У цій справі суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, врахував, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2019 року у справі № 640/20105/19, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2020 року, задоволено позов КП «Житлоінвестбуд-УКБ» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - ДАБІ України). 
78. Так, задовольняючи позов у справі № 640/20105/19 суд дійшов висновку, що проектом передбачено влаштування проїзду шириною не менше 3,5 м навколо будинку. Зменшена відстань від будинку до проїзду прийнята проектом виходячи з особливості місця розташування будинку та враховуючи те, що відстань від будинку до проїзду зазначена в ДБН як правило, а не як обов`язкова умова. Доступ пожежників з автопідйомника у будь-яку квартиру або приміщення забезпечено у повному обсязі, що підтверджується схемою застосування пожежного підіймача Biomo Skylift F 112 НLА, яка увійшла до складу проекту, що отримав позитивний висновок комплексної будівельної експертизи № 00-1235/ЦБ "00-0035-16/ЦБ" від 27 вересня 2016 року. Отже рішення суб`єктів містобудування щодо такого розташування пожежного об`їзду не суперечить пункту 2 додатку 3.1 ДБН 360-92**, а тому, за висновком суду не може розцінюватись відповідачем як порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності.
79. Повертаючись до обставин цієї справи суди попередніх інстанцій  виходили з того, що у цій справі Актом перевірки № 369 було встановлено близько двадцяти інших істотних порушень щодо дотримання вимог пожежної безпеки, які, на думку суду, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають на будівництві, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі, що створює обґрунтовану підставу для задоволення позову ГУ ДСНС у м. Києві про застосування заходів реагування.
80. Доводи скаржника про усунення зафіксованих актом перевірки ГУ ДСНС у м. Києві порушень станом на момент постановлення судами попередніх інстанцій оскаржуваних рішень не знайшли свого підтвердження в ході касаційного перегляду справи.
81. Як слідує з матеріалів справи скаржник протягом судового розгляду у судах попередніх інстанцій наполягав на своїй позиції, що КП «Київське інвестиційне агентство» не є належним відповідачем у цій справі, яким має бути, на його думку ТОВ «Український холдинг будівельних проектів». Оцінка Верховного Суду цим доводам надана вище у цій постанові.
82. Скаржник також посилався на висновки суду у справі № 640/20105/19, хоча у межах цієї справи вирішувалося питання правомірності припису, винесеного на адресу КП «Житлоінвестбуд-УКБ» за наслідками перевірки ДАБІ України, який стосувався установлених контролюючим органом порушень у сфері містобудівної діяльності. Однак, слід зауважити, що скасування припису у сфері містобудівної діяльності автоматично не усуває порушень у сфері пожежної безпеки.
83. Оцінюючи доводи відповідача на те, що ним до суду надавалися документи, які підтверджували усунення виявлених під час перевірки порушень, а саме лист КП «Житлоінвестбуд-УКБ» від 04 лютого 2019 року № 114/530 та лист КП «Київське інвестиційне агентство» від 07 лютого 2019 року № 050/30-152, Верховний Суд зазначає, що ці засоби доказування не спростовують виявлені порушення, які за своїм характером не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення. Водночас документальних доказів реального усунення у розрізі кожного з виявлених порушень матеріали справи не містять.
84. Посилання скаржника на недотримання принципу пропорційності під час застосування заходу реагування шляхом повного зупинення експлуатації території та приміщень спірного об`єкту будівництва колегія суддів уважає необґрунтованими, оскільки забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівнянні з інтересом скаржника у використанні об`єкту будівництва.
85. При цьому, колегія суддів Верховного Суду враховує, що застосування заходів реагування має тимчасовий характер, період дії яких залежить безпосередньо від факту усунення КП «Київське інвестиційне агентство» виявлених порушень. Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення відповідачем виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. 
86. Відновлення експлуатації приміщення після зупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював таке зупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень (частина п`ята статті 4 Закону N 877-V).
87. Посилання скаржника на необхідність відступлення від правової позиції, викладеної Верховним Судом у постанові від 26 лютого 2020 року у справі № 826/7073/18, Верховний Суд відхиляє, оскільки скаржником не зазначено норми матеріального права, яку неправильно застосовано судами попередніх інстанцій та висновок Верховного Суду, викладений у цій постанові щодо застосування цієї норми права, від якого належить відступити. Вмотивованого обґрунтування необхідності такого відступу та висновку, який на думку скаржника відповідає правильному тлумаченню і застосуванню норм матеріального права скаржником не наведено. При цьому, слід урахувати, що висновки Верховного Суду нерозривно пов`язані із обставинами кожної конкретної справи, які різняться кількістю та видами об`єктів, відносно яких пред`явлені позови про застосування заходів реагування, а також за обсягами та видами порушень, встановленими контролюючими органами у кожній конкретній ситуації.
88. Оцінюючи доводи касаційної скарги, колегія суддів зазначає, що ці доводи були перевірені та проаналізовані судами попередніх інстанцій під час розгляду та ухвалення оскаржуваних судових рішень, та їм була надана належна правова оцінка, жодних нових аргументів, які б доводили порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального або процесуального права, у касаційній скарзі не наведено.
89. Колегія суддів наголошує, що до повноважень Верховного Суду не входить дослідження доказів, встановлення фактичних обставин справи або їх переоцінка, тобто об`єктом перегляду касаційним судом є виключно питання застосування права.
90. Касаційна скарга не містить доводів незгоди із оскаржуваними рішеннями суду першої та апеляційної інстанцій в іншій частині, а тому Верховний Суд не перевіряє застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права у іншій частині.
91. Враховуючи наведене, Верховний Суд не встановив неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні.
Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги
92. Згідно з пунктом 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення першої та (або) апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.
93. Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
94. Таким чином, зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.
Висновки щодо розподілу судових витрат
95. З огляду на результат касаційного розгляду, витрати понесені у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції не розподіляються.
Керуючись статтями 3, 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київське інвестиційне агентство" залишити без задоволення.
2. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 серпня 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 листопада 2020 року у справі № 640/21858/18 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді	Л.О. Єресько А.Г. Загороднюк  Ж.М. Мельник-Томенко