Дата документу 26.10.2021 Справа № 331/2328/21

ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Справа № 22-ц/807/3103/21                 Головуючий у 1-й інстанції: Світлицька В.М.
Є.У.№ 331/2328/21                                         Суддя-доповідач: Кочеткова І.В.

ПОСТАНОВА
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2021 року                                    м. Запоріжжя
Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з цивільних справ:

головуючого:         Кочеткової І.В.,
суддів:                Дашковської А.В,
Кримської О.М.,
секретар:         Семенчук О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні  цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Запорізької обласної ради, Комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради, Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, скасування реєстраційної дії, поновлення на посаді,
за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , Запорізької обласної ради на рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 17 червня 2021 року,
В С Т А Н О В И В:
У травні 2021 року ОСОБА_1  звернувся до суду із позовом до Запорізької обласної ради, КНП «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради, Департаменту реєстраційних послуг ЗМР про визнання протиправним та скасування рішення, скасування реєстраційної дії, поновлення на посаді.
В обґрунтування позову зазначав, що обіймає посаду директора КНП «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради. Рішенням Запорізької обласної ради від 18.03.2021 № 35, зокрема, вирішено: 1. Провести службове розслідування стосовно ОСОБА_1 ; 2. Відсторонити ОСОБА_1 , директора КНП «Обласна інфекційна клінічна лікарня» ЗОР від здійснення повноважень керівника Підприємства на час проведення службового розслідування. 
Позивач вважає зазначене рішення Запорізької обласної ради незаконним та таким, що підлягає скасуванню, а він – поновленню на роботі, оскільки проект рішення ЗОР від 18.03.2021 не оприлюднено у встановлені строки, допущено процедурні порушення при його підготовці та прийнятті, а також у зв`язку з відсутністю підстав для проведення службового розслідування та порушенням оскаржуваним рішенням його трудових прав. 
Посилаючись на зазначені обставини, ОСОБА_1 просив суд визнати протиправним та скасувати рішення Запорізької обласної ради від 18.03.2021 № 35 «Про проведення службового розслідування стосовно ОСОБА_1 , директора комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради; скасувати реєстраційну дію, проведену 19.03.2021, щодо внесення змін до відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відносно керівника КНП «Обласна інфекційна клінічна лікарня» ЗОР; поновити його на посаді директора КНП «Обласна інфекційна клінічна лікарня» ЗОР.
Рішенням Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 17 червня 2021 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано рішення Запорізької обласної ради від 18.03.2021 № 35 «Про проведення службового розслідування стосовно ОСОБА_1 , директора комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради в частині відсторонення ОСОБА_1 , директора комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради від здійснення повноважень керівника Підприємства на час проведення службового розслідування. 
В іншій частині позову відмовлено.
В своїй апеляційній скарзі ОСОБА_1 вказав, що рішення Запорізької обласної ради від 18.03.2021 № 35 підлягає скасуванню в повному обсязі, а не лише в частині відсторонення його від посади, оскільки під час його ухвалення та підготовки Запорізькою обласною радою були допущені процедурні порушення. Під час ухвалення рішення, суд першої інстанції не дав належної оцінки його доводам з цього приводу, тому дійшов помилкових висновків. Просив скасувати рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволені позову та ухвалити в цій частині нове, яким повністю задовольнити його вимоги.
В апеляційній скарзі про скасування судового рішення в частині задоволення позову і ухвалення нового про відмову у задоволенні позову Запорізька обласна рада зазначає, що судом неповно з`ясовані фактичні обставини справи, дана неправильна оцінка зібраним у справі доказам. Вказує, що під час ухвалення рішення, суд першої інстанції безпідставно скасував рішення Запорізької обласної ради від 18.03.2021 № 35 в частині відсторонення позивача від роботи, оскільки вказане рішення відповідає вимогам статті 46 КЗпП України, ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» та Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.200 №950. Окрім того, відповідач зазначав на те, що судом першої інстанції були порушені норми процесуального права, справу розглянуто з порушенням правил територіальної підсудності. 
Заслухавши у судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення представника позивача адвоката Гришина С.В., пояснення представника Запорізької обласної ради Стеценко І.В., перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 не підлягає задоволенню, а Запорізької обласної ради підлягає задоволенню з огляду на такі обставини.
Згідно з ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.
Відповідно ч. 1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є не повне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Відповідно до частини першої, другої та п`ятої статті 263ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Судове рішення зазначеним вимогам в повній мірі не відповідає.
Встановлено, що рішенням Запорізької обласної ради від 27.08.2015 № 5 «Про призначення головного лікаря комунальної установи «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради» ОСОБА_1 призначено головним лікарем комунальної установи «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради» шляхом укладення з ним контракту відповідно до законодавства та порядку, визначеного обласною радою.
Рішенням Запорізької обласної ради від 20.12.2018 № 7 «Про продовження строку дії контракту із ОСОБА_1 , головним лікарем комунальної установи «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради» продовжено строк дії контракту із ОСОБА_1 , головним лікарем комунальної установи «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради строком на п`ять років по 26.08.2025 (включно).
Рішенням Запорізької обласної ради від 27.02.2020 № 2 «Про створення комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради» було вирішено створити комунальне некомерційне підприємство «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради в результаті перетворення комунальної установи «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради. Комунальне некомерційне підприємство «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради є правонаступником майна, прав та обов`язків комунальної установи «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради. Пунктом 6 додатку до рішення обласної ради від 27.02.2020 № 2 продовжено в межах строку дії (з 27.08.2015 по 26.08.2025 включно) контракту з головним лікарем комунальної установи «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради трудові відносини з ОСОБА_1 , перейменувавши посаду головного лікаря комунальної установи «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради на посаду директора комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради з дня реєстрації статуту цього комунального некомерційного підприємства. 
Рішенням Запорізької обласної ради від 06.08.2020 № 14 «Про продовження строку дії контакту з ОСОБА_1 , директором комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради» було продовжено строк дії контракту з ОСОБА_1 , директором комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради на п`ять років по 26.08.2030. 
03 лютого 2021 року у відділенні анестезіології та інтенсивної терапії комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради виникла пожежа, внаслідок якої загинули та постраждали люди.
За фактом порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки та порушення правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою, що спричинило загибель людей, наступного дня було розпочато кримінальне провадження.
Рішенням Запорізької обласної ради № 35 від 18.03.2021 «Про проведення службового розслідування стосовно ОСОБА_1 , директора комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради було вирішено, зокрема: 1. Провести службове розслідування стосовно ОСОБА_1 , директора комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради; 2. Визначити, що датою початку службового розслідування є день, наступний за днем прийняття цього рішення. Службове розслідування провести протягом двох місяців з дати його початку; 3. Встановити, що період проведення службового розслідування не включає час тимчасової втрати працездатності ОСОБА_1 , директора комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради, час його перебування у відпустці або в службовому відрядженні чи відсутності з інших причин, час отримання інформації, що стосується предмета службового розслідування, від установ, підприємств, організацій іноземних держав, а також час ознайомлення ОСОБА_1 , директора комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради, з актом службового розслідування; 4. Відсторонити ОСОБА_1 , директора комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради від здійснення повноважень керівника Підприємства на час проведення службового розслідування; 5. Затвердити персональний та кількісний склад комісії з проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 . 
Ухвалюючи рішення про визнання протиправним та скасування рішення ради в частині відсторонення ОСОБА_1 від здійснення повноважень керівника підприємства на час проведення службового розслідування, суд першої інстанції виходив із того, що оскаржуване рішення не відповідає вимогам трудового законодавства, оскільки воно не містить не тільки визначеної законом підстави, передбаченої статтею 46 КЗпП України, а й будь-якої іншої підстави, передбаченої певними нормативними документами.
Проте таких висновків суд першої інстанції дійшов з порушенням норм матеріального права, вони не ґрунтуються на зібраних у справі доказах, а тому з ними не можна погодитися.
Статтею 46 КЗпП України передбачено, що відсторонення працівників від роботи власником або уповноваженим ним органом допускається у разі: появи на роботі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; відмови або ухилення від обов`язкових медичних оглядів, навчання, інструктажу і перевірки знань з охорони праці та протипожежної охорони; в інших випадках, передбачених законодавством.
Відсторонення працівника від роботи – це призупинення виконання ним своїх трудових обов`язків за рішенням уповноважених на це компетентних органів з підстав, передбачених законодавством, що, як правило, відбувається з одночасним призупиненням виплати йому заробітної плати.
При відстороненні трудові відносини працівника з роботодавцем не припиняються, тому тут не йдеться про звільнення з роботи. Однак при цьому працівник тимчасово не допускається до виконання своїх трудових обов`язків. 
Відсторонення від роботи можливе лише у випадках, що передбачені законодавством. Про це оголошується наказом або розпорядженням керівника підприємства, установи чи організації, і про це працівник повинен бути повідомлений. Термін відсторонення встановлюється до усунення причин, що його зумовили. Працівник має право оскаржити наказ про відсторонення від роботи у встановленому законом порядку.
Разом з тим за змістом вищезазначеної статті 46 КЗпП України допускається відсторонення працівника або у випадках, перелічених у статті, або в інших випадках, які повинні бути також передбачені певним нормативно-правовим актом.
Підставами для прийняття Запорізькою обласною радою оскаржуваного рішення стала пожежа 03 лютого 2021 року у відділенні анестезіології та інтенсивної терапії комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради, внаслідок якої загинули та постраждали люди.
Листом від 05.02.2021 № 09/1-159 вих.21 Запорізька обласна прокуратура повідомила обласну раду про здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні, розпочатому за фактом порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки та порушення правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою, що спричинило загибель людей. Згідно з інформацією, викладеною у листі, у ході досудового розслідування, оглядів місця події, обшуків встановлені факти порушень у діяльності КНП «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради вимог законодавства України про пожежну безпеку та на об`єкті з підвищеною небезпекою. Слідством відпрацьовується ряд версій виникнення загоряння, зокрема, використання медичного обладнання без наявності відповідних дозволів, з порушенням встановлених правил, що призвело до витоку кисню через систему штучної вентиляції легень з подальшим його критичним накопиченням у приміщенні палати та вибухом з виникненням пожежі.
Листом від 05 лютого 2021 №970/02/6-2021 Головне управління Національної поліції в Запорізькій області повідомило Запорізьку обласну раду, що за фактом пожежі у приміщенні бункеру №2 КНП «Обласна інфекційна клінічна лікарня» ЗОР, яка привела до загибелі чотирьох осіб, розпочате кримінальне провадження №120210820500000097 від 04.02.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.270, ч.2 ст.272 КК України («Порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, якщо воно спричинило загибель людей»). Цим же листом Управління просило раду вирішити питання щодо проведення службового розслідування за фактом зазначеної події.
Згідно з п.п. «а» п.2 ч.1 ст.3 Закону України «По запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування є посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті.
Відповідно до ч.2 ст.81 ЦК України, юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.
У розділі 1 Статуту Комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради, затвердженого рішенням Запорізької обласної ради від 27.02.2020 № 2 зазначено, що Запорізька обласна рада є його засновником, тобто орган місцевого самоврядування.
ОСОБА_1 є посадовою особою юридичної особи публічного права, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», тобто особою, яка для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівняна до осіб, уповноважених на виконання функцій місцевого самоврядування.
Відповідно до розділу 7 Статуту комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради, директор підприємства зокрема:
- організовує роботу підприємства щодо надання населенню медичної допомоги згідно з вимогами нормативно – правових актів;
- керує діяльністю Підприємства і несе повну відповідальність його стан та діяльність;
- несе персональну відповідальність за виконання покладених на Підприємство завдань та дотримання фінансової дисципліни згідно з чинним законодавством України;
- забезпечує дотримання на Підприємстві вимог законодавства про охорону праці, санітарно – гігієнічних та протипожежних норм і правил, створення належних умов праці.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року № 950 затверджено «Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування». 
Пунктом 1 Постанови №950 визначено, що відповідно до цього Порядку стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» (далі – Закон) прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може бути проведено службове розслідування:
-у разі невиконання або неналежного виконання ними службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну чи моральну шкоду громадянинові, державі, підприємству, установі, організації чи об`єднанню громадян;
-у разі недодержання посадовими особами місцевого самоврядування законодавства про службу в органах місцевого самоврядування, антикорупційного законодавства;
-на вимогу особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особи, яка для цілей Закону прирівнюється до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, з метою зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри;
-з метою виявлення причин та умов, що призвели до вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) за рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, стосовно якої пропонується проведення службового розслідування, а у разі його відсутності - особи, яка виконує його обов`язки (далі - керівник органу).
Зі змісту статті 46 КЗпП України слідує, що допускається відсторонення працівника або у випадках, перелічених у цій статті, або в інших випадках, які повинні бути також передбачені певним нормативним документом
Таким нормативним документом є Постанова Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року № 950 затверджено «Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування». 
Зокрема, пунктом 2 Порядку №950 встановлено, що рішення щодо проведення службового розслідування приймається керівником органу, в якому працює особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особа, яка для цілей Закону прирівнюється до особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої планується проведення службового розслідування.
Тобто, законодавець визначив суб`єкта, який має право приймати рішення про проведення службового розслідування. 
Відповідно до пункту 20 частини 1 статті 43 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до повноважень обласних рад віднесено призначення та звільнення керівників об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст області.
Відповідно до пункту 7.2 Статуту комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради поточне керівництво (оперативне управління) Підприємством здійснює керівник, який призначається на посаду і звільняється з неї за рішенням Засновника відповідно до порядку, визначеного законодавством України та відповідним рішенням Засновника.
Отже, Запорізька обласна рада в межах своїх повноважень та у відповідності до Порядку №950 вправі приймати рішення про проведення службового розслідування щодо керівника об`єкту спільної власності територіальної громади, а саме щодо ОСОБА_1 .
Відповідно до п.3 Порядку №950, рішенням щодо проведення службового розслідування визначаються голова комісії з проведення службового розслідування, інші члени комісії, предмет і дата початку та закінчення службового розслідування. Строк службового розслідування не може перевищувати двох місяців.
В пункті 4 Порядку № 950 законодавець окремо врегульовує питання відсторонення особи, щодо якої проводиться службове розслідування. 
Так, абзацом першим пункту 4 Порядку № 950 встановлено, що службове розслідування проводиться з відстороненням особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, від здійснення повноважень на посаді або без такого відсторонення. Рішення про відсторонення приймається керівником органу.
Таке окреме врегулювання та зазначення про те, що рішення про відсторонення приймається керівником органу, який має право приймати рішення про проведення службового розслідування, дає підстави вважати про наділення Порядком № 950 керівника органу певним обсягом дискреційних повноважень на вирішення цього питання. Інакше б була відсутня необхідність у такому окремому зазначенні, якби виключні підстави відсторонення особи від здійснення повноважень на посаді при проведенні службового розслідування були б чітко визначені чинним законодавством, в тому числі Порядком №950
Про альтернативність вибору керівника при вирішення питання відсторонення особи від здійснення повноважень на посаді при проведенні службового розслідування свідчить й застосування словосполучення «може бути» в абзаці третьому пункту 4 Порядку № 950. У вказаному пункті зазначено, що особа, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, якщо інше не передбачено Конституцією і законами України, може бути відсторонена від здійснення повноважень за рішенням керівника органу до закінчення розгляду справи судом.
Отже, з наведеного слід дійти висновку про те, що питання відсторонення чи не відсторонення особи, стосовно якої проводиться службове розслідування є дискреційним повноваженням суб`єкту, яким було прийнято рішення про проведення службового розслідування.
У постанові Верховного Суду від 03 березня 2021 року по справі №320/4182/20 зазначено, що поняття дискреційних повноважень наведене у Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № К (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих, яких він вважає найкращим для даних обставин.
Пунктами 1.6, 2.4 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 23.06.2010 № 1380/5 передбачено, що дискреційні повноваження – сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно – правовим актом, проектом нормативно – правового акту.
Отже, дискреційними повноваженнями є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Суд не може зобов`язати обрати один з правомірних варіантів поведінки, оскільки який би варіант реалізації повноважень не обрав суб`єкт владних повноважень, кожен з них буде правомірним, а тому це не порушує будь-чиїх прав.
Зважаючи на те, що ОСОБА_1 є посадовою особою, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в очолюваній ним лікарні сталася пожежа, яка призвела до людських жертв, у відповідності до Порядку №950 обласна рада обґрунтовано в межах своїх повноважень прийняла рішення про проведення службового розслідування і відсторонила ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків у відповідності до п.4 Порядку. 
Висновок суду першої інстанції стосовно того, що прийняття Запорізькою обласною радою рішення про відсторонення ОСОБА_1 від здійснення повноважень керівника можливо лише у випадку повідомлення останньому про підозру у кримінальному провадженні, а також у разі винесення рішення слідчим суддею або судом про відсторонення його від здійснення повноважень керівника, є помилковим. 
Відсутність в діях ОСОБА_1 ознак кримінального правопорушення не означає, що в його діях не можуть бути встановлені ознаки правопорушення, за яке передбачено інший вид відповідальності.
Актом розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 03.02.2021 о 23:25 годині на КНП «Обласна інфекційна клінічна лікарня» ЗОР від 31.03.2021, встановлено, що кількість потерпілих склала 3 особи, з яких 1 особа померла.
За висновком комісії з розслідування з (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 03.02.2021 о 23:25 годині на КНП «Обласна інфекційна клінічна лікарня» ЗОР від 31.03.2021 було визначено осіб, які допустили порушення вимог законодавства з охорони та гігієни праці.
Рішення щодо особи, яка не підозрюється або не обвинувачується у вчиненні злочину, рішення про відсторонення особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, здійснюється за рішенням керівника, що відповідає положенням пункту 4 Порядку №950.
Аналіз викладеного свідчить про те, що суд першої інстанції не врахував положення пункту 4 Порядку №950, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про відсутність у Запорізької обласної ради правових підстав для відсторонення ОСОБА_1 від здійснення повноважень керівника.
За таких обставин в зазначеній частині оскаржуване рішення не відповідає вимогам закону і зібраним у справі доказам, а тому на підставі ст.376 ЦПК України воно підлягає скасуванню з ухваленням нового – про відмову у позові.
Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про порушення обласною радою процедури прийняття оскаржуваного рішення є неспроможними.
Відповідно до частини 11 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.
Абзацом 1 частини З статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначається, що проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 10 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.
Проект оскаржуваного рішення був оприлюднений на сайті Запорізької обласної ради у розділі «Подані проекти рішень восьмого скликання». У даному розділі відображається інформація про назву проекту рішення, дату його оприлюднення та виконавця (суб`єкта підготовки проекту рішення). Щодо оскаржуваного проекту рішення на сайті Запорізької обласної ради було зазначено, що проект рішення з назвою «Про проведення службового розслідування стосовно ОСОБА_1 директора комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради, оприлюднений 05 лютого 2021 року, виконавець - Управління з питань соціально-економічного розвитку та бюджету виконавчого апарату обласної ради.
Проект рішення був оформлений в електронному вигляді у папці «16-8-.zip» (https://zor.gov.ua/sites/defauityfiles/upload/proirish8skl/16-8- .2Ір) та розміщений на сайті Запорізької обласної ради 05.02.2021 о 18 год.40 хв.
Доводи апеляційної скарги про порушення обласною радою Регламенту і Інструкції з діловодства, затвердженої розпорядженням Запорізької обласної ради №174-р від 11.12.2018, не ґрунтуються на зібраних у справі доказах.
Посилання в апеляційній скарзі ОСОБА_1 на те, що проект оскаржуваного рішення не обговорювався на постійних комісіях, є також неспроможними.
Відповідно до ст.3.8.1 Регламенту роботи Запорізької обласної ради сьомого скликання, затвердженого рішенням Запорізької обласної ради від 17.03.2016 №41 (зі змінами від 27.-2.2020 №98), рішення ради, окрім рішення регуляторного характеру, може прийматися на пленарному засіданні ради без обговорення, якщо проект цього рішення обговорювався на засіданнях постійних комісій і щодо нього немає зауважень та пропозицій від депутатів.
Це узгоджується із положенням ч.4 ст.47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», якою передбачається, що постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.
Згідно з протоколом №3 від 12 березня 2021 року на засіданні постійної комісії з питань управління об`єктами спільної власності територіальних громад області та житлово-комунального господарства розглядався проект оскаржуваного рішення. Комісією було рекомендовано винести запропонований проект рішення на розгляд сесії.
Згідно з протоколом №5 від 15 березня 2021 року на засіданні постійної комісії обласної ради з питань охорони здоров`я, материнства та дитинства, на якій був присутній ОСОБА_1 , проект оскаржуваного рішення був предметом розгляду цієї комісії, яка рекомендувала винести запропонований проект рішення на розгляд сесії.
Листом від 17.03.2021 №01-27/0268 обласна рада повідомила позивача про пленарне засідання, на якому буде розглядатися питання щодо призначення службового розслідування та про необхідність взяти участь у запланованому засіданні. 
19.03.3021 ОСОБА_1 був присутній на пленарному засіданні обласної ради та виступав під час обговорення проекту оскаржуваного рішення, що не оспорювалося ним у суді, і не суперечить п.7 Порядку №950, яким передбачено, що особа, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право надавати усні або письмові пояснення, робити заяви, подавати документи тощо.
Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, що проведення службового розслідування тягне за собою несприятливі наслідки для лікарні, оскільки члени комісії не обмежені у своїх повноваженнях та створюють незручності у роботі лікарні, втручаються в її господарську діяльність, є неспроможними.
Засновником, власником та органом управління майном Комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» є Запорізька обласна рада. Підприємство є підпорядкованим, підзвітним та підконтрольним Засновнику та за галузевою спрямованістю підвідомчим Департаменту охорони здоров`я Запорізької обласної державної адміністрації.
Статтею 17 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на засадах їх підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності органам місцевого самоврядування.
Проведення службового розслідування направлено не на втручання в господарську діяльність лікарні, а на з`ясування причин пожежі у відділенні анестезіології та інтенсивної терапії, внаслідок якої загинули та постраждали люди, та наявності чи відсутності фактів невиконання чи неналежного виконання головним лікарем обов`язків, передбачених умовами контракту. 
Крім того, пунктом 6 Порядку №950 членам комісії, якою проводиться службове розслідування, надається право отримувати від осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, інших працівників органу, підприємства, установи, організації, де працює особа, стосовно якої проводиться службове розслідування, усні чи письмові пояснення, консультації спеціалістів з питань службового розслідування; ознайомлюватися і вивчати з виїздом на місце відповідні документи, у разі потреби знімати з них копії та долучати їх до матеріалів службового розслідування; отримувати та збирати згідно із законодавством інформацію, пов`язану із службовим розслідуванням, від інших юридичних та фізичних осіб на підставі запиту керівника органу.
За таких обставин доводи апеляційної скарги про втручання комісії в роботу лікарні, є неспроможними.
Що стосується доводів апеляційної скарги ОСОБА_1 про необґрунтованість рішення суду в частині його вимог про скасування реєстраційної дії то колегія суддів зазначає, про таке.
Відповідно до п. 13 ч. 2 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.
Частиною 2 ст. 6 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» встановлено, що державний реєстратор проводить реєстраційну дію (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для зупинення розгляду документів та відмови у державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру, веде Єдиний державний реєстр тощо.
Враховуючи те, що апеляційним судом прийнято рішення про відмову у задоволені позову ОСОБА_1 в повному обсязі, його вимоги про внесення змін до відомостей про керівника КНП «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради, що містяться в Єдиному державному реєстрі – є безпідставними.
Доводи апеляційної скарги Запорізької обласної ради стосовно порушенням судом першої інстанції правил територіальної підсудності є обгрунтованими.
Відповідно до частини 2 статті 27 Цивільного процесуального кодексу України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань.
Винятком із вказаного загального правила є випадки підсудності за вибором позивача, виключна підсудність, підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами, а також підсудність справ, у яких однією зі сторін є суд або суддя, що передбачено нормами статей 26,28-30 ЦПК України.
Згідно частини 1 статті 28 ЦПК України позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.
Позивач не скористався своїм правом звернення до суду за місцем свого проживання – до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя.
Частиною 16 статті 28 ЦПК України передбачено, що позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 Кодексу.
ОСОБА_1 , посилаючись на положення частини 2 статті 27 ЦПК України зазначав, що одним із співвідповідачів у справі є Департамент реєстраційних послуг, місцезнаходження якого зареєстровано в Олександрівському районі м.Запоріжжя, а тому справа підсудна Жовтневому районному суду м. Запоріжжя». Однією із вимог, заявлених у позові, є скасування реєстраційної дії, проведеної 19 березня 2021 року, щодо внесення змін до відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відносно керівника комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради.
Спірні правовідносини у цій справі виникли між Запорізькою обласною радою та ОСОБА_1 у зв`язку з прийняттям Запорізькою обласною радою оскаржуваного ОСОБА_1 рішення про проведення стосовно нього службового розслідування та його відсторонення від здійснення повноважень керівника КНП «Обласна інфекційна клінічна лікарня» ЗОР. З метою забезпечення господарської та медичної діяльності КНП «Обласна інфекційна клінічна лікарня» ЗОР тимчасове виконання обов`язків директора КНП «Обласна інфекційна клінічна лікарня» ЗОР покладено на ОСОБА_2 , внаслідок чого і були внесені зміни до відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відносно керівника.
Статтею 30 ЦПК України встановлюються випадки виключної підсудності. Частиною 8 даної статті передбачено, що вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій розглядаються судом, визначеним за правилами підсудності щодо розгляду спору, похідними від якого є такі вимоги.
У зв`язку з тим, що заявлена ОСОБА_1 вимога про скасування реєстраційної дії є похідною від вимоги про визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення Запорізької обласної ради, спір за позовом ОСОБА_1 мав розглядатись Орджонікідзевським, а не Жовтневим районним судом м. Запоріжжя.
Аналіз фактичних обставин справи і зібраних у справі доказів свідчить про те, що оскаржуване рішення в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 ухвалено з порушенням норм матеріального і процесуального права, а тому на підставі ст.376 ЦПК України воно підлягає скасуванню з ухваленням нового – про відмову у задоволенні позову.
В іншій частині оскаржуване рішення є законним і обґрунтованим, підстави для його скасування відсутні.
Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Згідно з нормами ч.13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
У зв`язку з тим, що апеляційна скарга Запорізької обласної ради підлягає задоволенню, компенсація судових витрат у вигляді судового збору, які понесені апелянтом під час подачі апеляційної скарги повинна бути здійснена за рахунок позивача ОСОБА_1 .
Керуючись ст. ст.268, 374, 376, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд, - 
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Апеляційну скаргу Запорізької обласної ради задовольнити.
Рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 17 червня 2021 року у цій справі в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 скасувати та ухвалити нове – про відмову у задоволені позову. 
В інші         частині рішення суду першої інстанції залишити без змін. 
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Запорізької обласної ради компенсацію судових витрат зі сплати судового збору у розмірі 1362,00 гривень (одна тисяча триста шістдесят дві гривень 00 копійок).
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту цієї постанови, лише у випадку якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до ЦПК України позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
Повний текст постанови складений 28 жовтня 2021 року.

Головуючий:        І.В. Кочеткова
 
Судді: А.В. Дашковська

О.М. Кримська