ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

23 листопада 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/16938/20	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Сафронової С.В. (доповідач),
                               суддів:  Мельника В.В., Чепурнова Д.В.,        

        розглянувши в порядку письмового провадженняі в місті Дніпрі апеляційну скаргу  Київської митниці Держмитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.03.2021 року в адміністративній справі №160/16938/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Інженерні Світлотехнічні Технології"  до  Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішеннь,- 
      ВСТАНОВИВ:

18 грудня 2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Інженерні Світлотехнічні Технології» до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування: рішення про коригування митної вартості товарів №UA100120/2020/000018/2 від 31.07.2020 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100120/2020/00130, а також рішення про коригування митної вартості товарів №UA100120/2020/000017/2 від 30.07.2020 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100120/2020/00128.
Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що при вирішенні питань розмитнення належного позивачу імпортованого товару, не погодившись із задекларованою ним митною вартістю за ціною договору, відповідач визначив її самостійно у порядку та спосіб, які позивач вважає протиправними. Позивачем були надані відповідачу всі необхідні документи, що підтверджують митну вартість товару у відповідності до вимог ч.2 ст.53 Митного кодексу України і не містять жодних розбіжностей та ознак підробок, а тому у митного органу були відсутні підстави для коригування митної вартості ввезених позивачем товарів.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.03.2021 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA100120/2020/000018/2 від 31.07.2020 року разом з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення  №UA100120/2020/00130. Визнано протиправним та скасовано рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA100120/2020/000017/2 від 30.07.2020 року разом з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення  №UA100120/2020/00128.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.
Справу розглянуто в порядку письмового провадження відповідно до приписів ст. 311 КАС України.
Перевіривши законність та обґрунтованість додаткового рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, що 09 липня 2018 року між ТОВ “Інженерні Світлотехнічні Технології” (покупцем) та іноземною компанією AVKUN TRADING, LLC (Постачальник) було укладено зовнішньоекономічний Договір поставки №09.07.18. За умовами даного договору поставки, з урахуванням наявних у матеріалах справи додаткових угод №1 від 16.07.2018, №2 від 29.05.2019, №3 від 25.05.2020, Покупець замовив, а Постачальник, який є  торгівельним представником виробників електричної та освітлювальної фурнітури, за їх дорученням та від свого імені, поставив товар на умовах цього Договору (п.2.1 Договору). Сторони погодили, що поставка товару буде здійснюватись партіями, які узгоджуються з Покупцем на умовах CIР-Дніпро (Інкотермс 2010) (п.4.1 Договору). А назва товару, кількість і ціна зазначатимуться у рахунках на кожну партію товару відповідно (п.2.2 Договору). Загальна сума Договору складається з суми усіх рахунків за цим Договором (п.3.1 Договору). Умови поставки можуть бути змінені за згодою Сторін та вказються у рахунках-фактурах на відповідну партію товару (п.4.2 Договору). Відповідно до п.3.5 Договору товар, який придбаватиме Покупець згідно з даним Договором передаватиметься на реалізацію на території України з кінцевим строком оплати до кінця дії дійсного Договору. Причому, ціна товару за цим Договором поставки буде сформована згідно з умовами поставки, які зазначено в рахунках на відповідну партію товару, і в ціну товару включається також вартість тари та упаковки (п.3.8 Договору). Відповідний товар повинен мати належне маркування (п.5.1 Договору). Сторони визначили, що оплата товару Покупцем за Договором здійснюватиметься  шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок за наступними, додатково погодженими ними, реквізитами (п.3.9 Договору) у валюті платежу, передбаченій п.3.3 Договору, а саме: Отримувач: PANASONIC LIFE SOLUTIONS ELEKTRIK SANAYI VE TICARET A.S. (Адреса: Abdurrahmangazi Mah. Ebubekir Cad. No:44, 34887 Sancaktepe-Istanbul, Turkey. Банк бенефіціара: GARANTI Branch: PENDIK TЭCARЭ (Branch code: 1669) Адреса: Orta Mahallesi Latife Hanэm Sokak No:6/A Pendik – Эstanbul, Turkey. SWIFT: TGBATRISXXX IBAN: TR830006200166900009007808 Подробиці: Account No: 9007808).
31.07.2020 до митного оформлення за митною декларацією №UA100120/2020/630956 позивачем заявлений товар: 
1) електрофурнітура для приєднання в електричних колах, на напругу не більш 1000 В, в асортименті: розетка - 78588 шт., розетка комп`ютерна - 340 шт., блок розетка+ розетка -840 шт. , колодка - 9940 шт., вилка - 44280 шт., трійник – 400 шт. торговельна марка Viko, країна виробництва Tуреччина (код за УКТЗЕД 8536699090),
2) електрофурнітура для приєднання в електричних колах, на напругу не більш 1000 В, для коаксіальних кабелів, в асортименті: розетка ТВ - 1547 шт., торговельна марка Viko, країна виробництва Tуреччина (код за УКТЗЕД 8536691000), 
3) електрофурнітура для комутації електричних кіл, на напругу не більш 1000 В, в асортименті: вимикач - 53615 шт., перемикач прохідний - 4758 шт., кнопка дзвінка - 120 шт., бакелітовий вимикач для бра - 1200 шт. торговельна марка Viko, країна виробництва Tуреччина (код за УКТЗЕД 8536508000), 
4) проводи ізольовані із з`єднувальними деталями (колодкою і вилкою на різну кількість гнізд): подовжувач в асортименті - 3040 шт., торговельна марка Viko, країна виробництва Tуреччина (код за УКТЗЕД 8544429098).
Також позивачем у вказаній вантажно-митній декларації було заявлено до розмитнення  товар: вироби будівельні з пластмас для постійного встановлення в будівлях в асортименті: рамка - 18360 шт., кабельний вивід - 120 шт., коробка для зовнішнього монтажу - 320 шт., бокс для автоматичних вимикачів - 4130 шт., торговельна марка Viko, країна виробництва Tуреччина (код за УКТЗЕД 3925908000), за якими коригування митної вартості відповідачем не здійснювалось.
В підтвердження митної вартості товару і всіх її складових позивачем до електронної митної декларації №UA100120/2020/630956 від 31.07.2020 року було подано: зовнішньоекономічний Договір поставки №09.07.18 від 09 липня 2018, з доповненнями, декларацію митної вартості №2677, рахунок-проформу (Proforma invoice) №23720-1 від 23.07.2020 (код документу 0325), з поданою заявою від 07.12.2020 б/н про коригування даних гр.44 електронної митної декларації по коду документу 0325 «проформа-інвойс» внаслідок виправлення технічної помилки у номері документу, та отриманим від відповідача аркушем коригування від 07.12.2020 на подану заяву, з внесеними виправленими відомостями, рахунок-фактуру (Commercial іnvoice) №23720-1 від 23.07.2020 (код документу 0380), з поданою заявою від 07.12.2020 б/н про коригування даних гр.44 електронної митної декларації по коду документу 0380 «інвойс» внаслідок виправлення технічної помилки у номері документу, та отриманим від відповідача аркушем коригування від 07.12.2020 на подану заяву, з внесеними виправленими відомостями, міжнародну товарно-транспортну накладну CMR А№720387 від 24.07.2020 року, документ про походження товару (Declaration of origin) ІNVOICE №23720-1 від 23.07.2020  (код документу 0862), з поданою заявою від 07.12.2020 б/н про коригування даних гр.44 електронної митної декларації по коду документу 0862 «документ про походження товару» внаслідок виправлення технічної помилки у номері документу, та отриманим від відповідача аркушем коригування від 07.12.2020 на подану заяву, з внесеними виправленими відомостями, книжку МДП - CАRNET TIR DX.82967904 від 24.07.2020 року, висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією – Дніпропетровською торгово-промисловою палатою, №ГО-1668 від 30.07.2020 року, комерційну пропозицію (OFFER) б/н від 23.07.2020, лист б/н від 31.07.2020 про надання декларантом всіх документів, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2019 у справі №160/1992/19, постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 25.06.2019 у справі 160/1992/19, ухвалу Верховного Суду від 14.08.2020 у справі 160/1992/19.
29.07.2020 позивачем до митного оформлення за митною декларацією №UA100120/2020/630881 заявлений товар: 
1) електрофурнітура для приєднання до електричних кіл, для напруги не більш 1000 Вт, в асортименті: колодка - 1260 шт., розетка - 132109 шт., розетка комп`ютерна - 3240 шт., торговельна марка Lezard, Up., країна виробництва Tуреччина (код за УКТЗЕД 8536699090), 
2) електрична апаратура для комутації електричних кіл, для напруги не більш 1000 Вт, в асортименті: вимикач - 66360 шт., димер - 308 шт., торговельна марка Lezard, Up.,  країна виробництва Tуреччина (код за УКТЗЕД 8536508000), 
3) проводи ізольовані із з`єднувальними деталями (вилка та колодка): подовжувач, арт.721-0303-303 - 492 шт., торговельна марка Lezard, країна виробництва Tуреччина (код за УКТЗЕД 8544429098), 
4) електрофурнітура для приєднання до електричних кіл для коаксіальних кабелів, для напруги не більш 1000 Вт: розетка ТВ в асортименті - 4080 шт. торговельна марка Lezard, країна виробництва Туреччина (код за УКТЗЕД 8536691000).
Також позивачем у вказаній вантажно-митній декларації було заявлено до розмитнення  товар:  вироби будівельні з пластмас для встановлення в будівлях: рамка в асортименті - 14520 шт. торговельна марка Lezard, Lexman, Up., країна виробництва Tуреччина (код за УКТЗЕД 3925908000), за якими коригування митної вартості відповідачем не здійснювалось.
В підтвердження митної вартості товару і всіх її складових позивачем до електронної митної декларації №UA100120/2020/630881 від 29.07.2020 року було надано:  зовнішньоекономічний Договір поставки №09.07.18 від    09 липня 2018, з доповненнями, декларацію митної вартості №2658, рахунок-проформу (Proforma invoice) №240720-2 від 24.07.2020, рахунок-фактуру (Commercial іnvoice) №240720-2 від 24.07.2020, міжнародну товарно-транспортну накладну CMR А№00197 від 27.07.2020 року, документ про походження товару (Declaration of origin) ІNVOICE №240720-2 від 24.07.2020, висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, – Дніпропетровською торгово-промисловою палатою, №ГО-1660 від 29.07.2020 року, страховий поліс – INSURANCE POLICY №97022010000185 від 27.07.2020 року з повідомленням постачальника від 29.07.20 про технічну помилку у номері інвойсу, лист б/н від 29.07.2020 про подовження оформлення документів, лист б/н від 30.07.2020 про надання декларантом всіх документів, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2019 у справі №160/1992/19, постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 25.06.2019 у справі 160/1992/19, ухвалу Верховного Суду від 14.08.2020 у справі 160/1992/19.
За наведеними митними деклараціями позивач визначив митну вартість товару із застосуванням першого методу визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, а саме - за ціною договору.
За результатом опрацювання всіх поданих декларантом документів Київською митницею Держмитслужби  прийняті рішення про коригування митної вартості товарів: 
- рішення про коригування митної вартості товарів: №UA100120/2020/000018/2 від 31.07.2020 року, яким відкориговано митну вартість товару, заявленого до розмитнення за ЕМД №UA100120/2020/630956 від 31.07.2020  та визначено її за резервним методом і винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортний засобів комерційного призначення  №UA100120/2020/00130;
-рішення про коригування митної вартості товарів №UA100120/2020/000017/2 від 30.07.2020 року, яким відкориговано митну вартість товару, заявленого до розмитнення за ЕМД  №UA 100120/2020/630881 від 29.07.2020  та визначено її за резервним методом і винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00128.
з оскаржуваних рішень про коригування митної вартості, підставою для їх винесення стало те, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, містять розбіжності та не містять повних відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підтягає сплаті за оцінювані товари. А саме, у кожному з оскаржуваних рішень вказано, що згідно з пунктом 3.8 зовнішньоекономічного договору №09.07.18 від 09.07.2018 у вартість товару включено вартість тари і упаковки, хоча відповідно до умов поставки СІР в обов`язки продавця входить експортна очистка; доставка до пункту завантаження, завантаження на судно, морське перевезення, вивантаження з судна, доставка до місця призначення, страхування. А також повідомлено, що автоматизованою системою аналізу та управління ризиками за електронною митною декларацією  №UA100120/2020/630956 від 31.07.2020 та за електронною митною декларацією  №UA100120/2020/630881 від 29.07.2020 згенеровано в тому числі наступні форми митного контролю:105-2 «По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1,2,3,5). У зв`язку з чим необхідно здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МК України.
Митним органом відповідно до ч.3 ст. 53 Митного кодексу України    декларанту було запропоновано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, що підтверджують митну вартість товарів,    а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, котракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення. 
Листами від 30.07.2020 та від 31.07.2020 за обома митними оформленнями позивач повідомив відповідача про неможливість надання інших документів. А відповідач того ж дня, а саме 30.07.2020 та 31.07.2020, прийняв оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів №UA100120/2020/000018/2 від 31.07.2020 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100120/2020/00130, та рішення про коригування митної вартості товарів №UA100120/2020/000017/2 від 30.07.2020 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100120/2020/00128, якими відмовив позивачу у визнанні митної вартості товарів за першим (основним) методом у зв`язку з неподанням декларантом документів, що підтверджують митну вартість товарів (графа 33 кожного оскаржуваного рішення).
Як вказав відповідач в оскаржуваних рішеннях, вартість заявлених до митного оформлення товарів є меншою від мінімального рівня митної вартості товарів, інформація по яким міститься у ЄАІС, у зв`язку з чим він здійснив коригування митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, із застосуванням резервного методу визначення митної вартості, який грунтується на раніше визначеній митним оргнаном вартості товарів за переліченими в оскаржуваних рішеннях ЕМД.
З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції про протиправність оскаржуваних рішень та карток відмови відповідача.
За правилами ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, міститься в частині 2 статті 53 Митного кодексу України, а саме:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Відповідно ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, перелік яких міститься у вказаній нормі. 
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
За правилами ч.6 ст. 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Отже,  право митного органу на витребування додаткових документів виникає тільки за наявності певних підстав для обґрунтованих сумнівів щодо достовірності поданих декларантом відомостей про митну вартість товару, а саме: якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
При цьому у митного органу наявні повноваження щодо перевірки правильності визначення митної вартості товарів, тобто правильності визначення саме числових значень, які стосуються складових митної вартості товару і які значаться у документах, що відповідно до ч.2 ст.53 МК України підтверджують цю митну вартість.
Тобто такі розбіжності (ознаки підробки, недостатність відомостей, невідповідність) повинні бути наявними саме у тих документах, що підтверджують митну вартість товарів.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
За правилами ч.1 ст.55 МК України рішення про коригування митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Згідно ч.6 ст.54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Таким чином, наведені правові норми в їх сукупності свідчать, що для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю у митного органу повинні бути наявними обґрунтовані причини, якими б обумовлювалась неможливість визначення митної вартості товару, що ввозиться, за визначеним декларантом методом, у спірному випадку за ціною договору (основний метод) відповідно до ст.58 МК України.
Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, наведені у статті 57 МК України.
Згідно даної статті такими методами є 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Відповідно до ст.64 Митного кодексу України резервний метод визначення митної вартості товарів полягає в наступному.
У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у      статтях 58-63      цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями      Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).
Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
Митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі:
1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України;
2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей;
3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера;
4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень      статті 63      цього Кодексу;
5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн;
6) мінімальної митної вартості;
7) довільної чи фіктивної вартості.
У разі якщо ця стаття застосовується органом доходів і зборів, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.
При цьому, митний орган при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, має діяти у спосіб, визначений Митним кодексом України, зокрема, ч.6 ст.54 МК України, яка, як зазначено вище, визначає підстави, за наявності яких митний орган відмовляє декларанту у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю, а відомості, які містяться в ЄАІС ДМСУ, мають допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень.
За визначенням, наведеним у статті 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
За приписами ч.ч.1, 2 ст.51 МК України митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається декларантом відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст.58 глави 9 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
У відповідності до частини 4 вказаної статті митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
В свою чергу, за визначенням, наведеним у ч.5 ст.58 МК України, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Згідно ч.ч.6, 8, 9 ст.58 МК України платежі можуть бути здійснені прямо чи опосередковано. Прикладом опосередкованого платежу може бути врегулювання покупцем повністю чи частково боргу продавця.
Термін «ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті» стосується лише ціни оцінюваних товарів. Дивіденди або інші платежі покупця на користь продавця, не пов`язані з оцінюваними товарами, не є частиною митної вартості. Додавання, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, згідно з цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.
Розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.
Відповідно до ч. 10      статті 58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема:
п.5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;
п.6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;
п.7) витрати на страхування цих товарів.
З наведених норм випливає, що митною вартістю товарів являється по суті загальна сума всіх платежів, здійснених покупцем товарів, що імпортуються, продавцю таких товарів за контрактом.
Відповідно до ч.1 ст.58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів.
Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи (ч.ч.2, 3 ст.58 МК України).
Отже орган доходів і зборів наділений законодавцем повноваженнями щодо перевірки правильності визначення митної вартості товарів, тобто правильності визначення саме числового значення і саме складових митної вартості товару, заявленого декларантом до митного оформлення, а також щодо перевірки достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, та відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у вказаній нормі.
Судом встановлено, що в спірному випадку декларантом      для підтвердження обґрунтованості заявленої у деклараціях митної вартості товару подані документи, передбачені ч. 2   ст. 53 Митного кодексу України.
При цьому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що подані позивачем документи для митного оформлення давали змогу відповідачу визначити митну вартість товару за ціною договору.
За таких обставин вимоги митниці про необхідність надання декларантом додаткових документів на підтвердження вказаних відомостей є неправомірним, а коригування митної вартості, заявленої товариством, на цій підставі - необґрунтованим.
Крім того, апеляційний суд вважає за необхідне також зазначити, що обставини, викладені відповідачем з цього приводу у рішеннях про коригування митної вартості товарів є помилковими, оскільки умови оплати товару не стосуються складових ціни товару, відповідно, не впливають на формування митної вартості товару, а тому такі умови взагалі не можуть бути покладені в основу висновків митного органу щодо наявності розбіжностей у відомостях про митну вартість товару .
З огляду на вищенаведене, є вірним висновок суду першої інстанції, що оскаржувані рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA100120/2020/000018/2 від 31.07.2020 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100120/2020/00130 і  рішення про коригування митної вартості товарів №UA100120/2020/000017/2 від 30.07.2020 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100120/2020/00128  є протиправними та підлягають скасуванню.
Наведені в апеляційній скарзі доводи висновків суду першої інстанції не спростовують. 
Судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.
Передбачені ст.317 КАС України підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.  
Керуючись ст.ст. 310, 315, 316, 321, 322  Кодексу адміністративного судочинства України, суд –

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби   залишити без задоволення.  
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 березня 2021 року у справі № 160/16938/21 залишити без змін.  
     Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.
   
Головуючий - суддя                                                                      С.В. Сафронова 

                               суддя                                                                      В.В. Мельник 

                               суддя                                                                      Д.В. Чепурнов