П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

01 грудня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 815/2654/18	
Головуючий в 1 інстанції: Бжассо Н.В.
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді – Коваля М.П.,
                   суддів   – Кравця О.О.,
                                 – Зуєвої Л.Є.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одеса апеляційну скаргу адвоката Попроцького Дмитра Михайловича в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Темп Плюс+» на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2021 року по справі за адміністративним позовом   Товариства з обмеженою відповідальністю «Темп Плюс+» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування наказу про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, зобов`язання поновити запис про реєстрацію декларації, - 

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває справа  за адміністративним позовом   Товариства з обмеженою відповідальністю «Темп Плюс+» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування наказу про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, зобов`язання поновити запис про реєстрацію декларації.
11 жовтня 2021 року до Одеського окружного адміністративного суду від представника Державної архітектурно-будівельної інспекції України надійшло клопотання про зупинення провадження у справі та вирішення питання щодо заміни відповідача правонаступником, оскільки станом на час подання клопотання ДАБІ України припинила здійснення дозвільно-реєстраційних функцій у сфері будівельної діяльності.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2021 року клопотання представника відповідача задоволено. Зупинено   провадження в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Темп Плюс+» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради,   Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування наказу про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, зобов`язання поновити запис про реєстрацію декларації до встановлення правонаступника.
Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду першої інстанції, адвокат Попроцький Дмитро Михайлович звернувся до суду з апеляційною скаргою в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Темп Плюс+», в якій вказує, що оскаржувана ухвала прийнята з порушенням норм процесуального права, тому просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2021 року та направити справу для продовження розгляду по суті до суду першої інстанції.
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що судом не з`ясовано обставини, що мають значення для справи: а саме чи є Державна інспекція архітектури та містобудування України тим органом, який відповідно створений для виконання функцій органу центральної виконавчої влади, якими була наділена Державна архітектурно-будівельна інспекція України. На думку апелянта, судом не було встановлено, який орган центральної виконавчої влади був наділений відповідними повноваженнями замість Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Апелянт вказує, що всупереч положенням ст. 48 КАС України, замість залучення до участі справі Державної інспекції архітектури та містобудування України в якості співвідповідача, суд зупинив провадження в справі на невизначений термін.
Розглянувши матеріали справи, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Зупиняючи провадження у справі, суд першої інстанції виходив з того, що на сьогоднішній день Державна архітектурно-будівельна інспекція України припинила здійснення дозвільно-реєстраційних функцій у сфері будівельної діяльності, тому дійшов висновку про наявність правових підстав для зупинення провадження у справі до встановлення правонаступника.
Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 236 КАС України суд зупиняє провадження у справі в разі смерті або оголошення в установленому законом порядку померлою фізичної особи, ліквідації суб`єкта владних повноважень, іншого органу, а також злиття, приєднання, поділу, перетворення юридичної особи, які були стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, - до встановлення правонаступника.
Таким чином, необхідною умовою для зупинення провадження у справі, зокрема у випадку ліквідації суб`єкта владних повноважень, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво, є відсутність визначеного законом правонаступника.
Колегія суддів звертає увагу, що правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції (постанова Верховного Суду у від 12 червня 2018 року у справі № 2а-23895/09/1270).
У постанові від 22 січня 2020 року у справі № 2а-15057/09/2670 Верховний Суд вказав, що публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому, обов`язок щодо відновлення порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід про перехід до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.
Відповідно до сформованої Верховним Судом практики, зокрема викладеної у постановах від 10.09.2020 у справі № 420/5772/18, від 06.10.2020 у справі № 804/958/17, від 10.10.2020 року у справі №804/958/17, від 03.12.2020 року у справі № 805/2173/16-а, від 30.12.2020 року по справі 805/4361/17-а, у випадку, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи.
Так, як вбачається з матеріалів справи, позовні вимоги стосовно зобов`язання поновити запис про реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт позивачем було звернуто до Державної архітектурно-будівельної інспекції України.
Відповідно до п. 3 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) основним завданням Державної архітектурно-будівельної інспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема:
- підготовка і внесення на розгляд Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства пропозицій щодо забезпечення формування державної політики з питань, що належать до компетенції Держархбудінспекції;
здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт;
- здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності;
- виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві у визначених законодавством випадках;
- ліцензування видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, та здійснення контролю за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.
Згідно з пунктами 1-2 Постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 №218 «Про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України» вирішено ліквідувати Державну архітектурно-будівельну інспекцію та утворити Державну сервісну службу містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 № 219 «Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду» передбачено утворити Державну інспекцію містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Установити, що забезпечення діяльності Державної інспекції містобудування у 2020 році здійснюється в межах видатків, передбачених Державній архітектурно-будівельній інспекції.
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 №1340 «Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду» постановлено утворити Державну інспекцію архітектури та містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Відповідно до Положення про Державну інспекцію архітектури та містобудування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 № 1340, Державна інспекція архітектури та містобудування України (ДІАМ) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій (далі - Міністр) і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Основним завданням ДІАМ є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме:
- підготовка та внесення на розгляд Міністра пропозицій щодо забезпечення формування державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду;
- здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, архітекторами та  іншими проектувальниками, підрядниками, експертами,
- експертними організаціями та відповідальними виконавцями робіт, інженерами- консультантами, власниками будівель та лінійних споруд вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт;
- здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил територіальними органами ДІАМ, уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності;
- ліцензування видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками, та здійснення контролю за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками;
- виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві у визначених законодавством випадках.
Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 15.09.2021 №960 вирішено погодитися з пропозицією Міністерства розвитку громад та територій про можливість здійснення Державною інспекцією архітектури та містобудування повноважень і виконання функцій з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів від 15.09.2021 № 960 «Питання Державної інспекції архітектури та містобудування» визнано такими, що втратили чинність, зокрема, постанова Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 р. № 294 «Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України».
Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 15 вересня 2021 р. № 958  було внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 р. № 671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю», якими передбачено, що  органи державного архітектурно-будівельного контролю є правонаступниками прав та обов`язків Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо здійснення повноважень відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та продовжують здійснювати повноваження у сфері архітектурно-будівельного контролю після початку здійснення відповідних повноважень та виконання відповідних функцій Державною інспекцією архітектури та містобудування.
За інформацією із офіційного веб-ресурсу Міністерства розвитку громад та територій України з 16.09.2021 розпочала роботу Державна інспекція архітектури та містобудування.
За таких обставин, колегія суддів критично оцінює висновки суду першої інстанції про відсутність станом на час розгляду клопотання про зупинення провадження у ДАБІ України дозвільно-реєстраційних функцій у сфері будівельної діяльності, як на підставу для зупинення провадження у справі, оскільки судом не було враховано, що в даному випадку має місце фактичний (компетенційний) перехід повноважень від державного органу, що ліквідується, до новоствореного державного органу.
Крім того, як вірно зазначає апелянт, вимоги заявлені до Державної архітектурно-будівельної інспекції України є похідними від заявлених вимог до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради.
Водночас, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що межі зупинення провадження у справі не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи.
Так, згідно п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Згідно вимог ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання. 
Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції. 
Враховуючи вищевказане, колегія суддів дійшла висновку, що у відповідності до положень ст. 320 КАС України наявні підстави для задоволення апеляційної скарги, скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 292, 311, 312, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу адвоката Попроцького Дмитра Михайловича в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Темп Плюс+» на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2021 року – задовольнити.
Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2021 року по справі за адміністративним позовом   Товариства з обмеженою відповідальністю «Темп Плюс+» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування наказу про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, зобов`язання поновити запис про реєстрацію декларації – скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя:                                                               М.П. Коваль

Суддя:                                                                                     О.О. Кравець

       Суддя:                                                                                     Л.Є. Зуєва