Ухвала
 
06 жовтня 2021 року
м. Київ
справа № 655/525/20
провадження № 61-15493ск21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Погрібного С. О.,
розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Кулік Вікторія Миколаївна, на рішення Горностаївського районного суду Херсонської області від 19 травня 2021 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 01 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Горностаївського селищної ради Херсонської області, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:
16 вересня 2021 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Кулік В. М., із застосуванням засобів поштового зв`язку звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою на зазначені судові рішення.
У касаційній скарзі заявниця просить звільнити її від сплати судового збору мотивуючи тим, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік, зокрема загальна сума її річного доходу складає 17 878,94 грн, вона також має на утриманні малолітнього сина, ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебуває на диспансерному обліку з 25 квітня 2020 року. На підтвердження цього надала докази про розмір її доходу за попередній календарний рік, свідоцтво про народження дитини та довідку про потребу дитини (дитини з інвалідністю) у домашньому догляді.
Відповідно до статті 136 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Ураховуючи той факт, що розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги становить 1 681,60 грн, що перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявниці, а також те, що позивачка має на утриманні дитину віком до чотирнадцять років, яка перебуває на диспансерному обліку з 25 квітня 2020 року та потребує домашнього догляду, заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору підлягає задоволенню, оскільки наведені заявницею обставини, є підставою для звільнення від сплати судового збору.
Касаційна скарга подана у передбачений законом строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.
Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
У касаційній скарзі, обґрунтовуючи неправильність застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, заявниця, в аспекті підстав та випадків касаційного оскарження, посилається на неврахування висновків, викладених у постановах: Верховного Суду від 01 вересня 2021 року у справі № 720/2683/19, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18; Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17.
Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
Судом не встановлено наявності достатніх й обґрунтованих підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги, а так само відмови у відкритті касаційного провадження.
Отже, є підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Кулік В. М., та витребування матеріалів справи.
Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Підставою відкриття касаційного провадження є підстава, передбачена пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.
На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 392, 394, 395 ЦПК України, статтею 8 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Горностаївського районного суду Херсонської області від 19 травня 2021 року та постанову Херсонського апеляційного суду від 01 вересня 2021 року.
Відкрити касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Кулік Вікторія Миколаївна.
Витребувати із Горностаївського районного суду Херсонської області цивільну справу № 655/525/20 за позовом ОСОБА_2 до Горностаївського селищної ради Херсонської області, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 08 листопада 2021 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                                             В. В. Яремко
                                                                                                                        А. С. Олійник
                                                                                                                        С. О. Погрібний