ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

10 листопада 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/17585/20	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Прокопчук Т.С. (доповідач),
                               суддів:  Шлай А.В., Кругового О.О.,     
розглянувши у письмовому провадженні в місті Дніпрі апеляційну скаргу  Акціонерного товариства «Дніпроважмаш»
на рішення Дніпропетровського  окружного адміністративного суду від 04 березня 2021 року  (головуючий суддя: Захарчук-Борисенко Н.В.) по адміністративній справі № 160/17585/20, розглянутої в порядку письмового провадження
 за позовом Акціонерного товариства «Дніпроважмаш» до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач Акціонерне товариство «Дніпроважмаш» (далі АТ «Дніпроважмаш») 30.12.2020 року звернувся до суду із позовом до відповідача  Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області (далі ГУ ДПС у Дніпропетровській області), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення  відповідача № 0025475043 від 07.05.2019 року про нарахування АТ «Дніпроважмаш» грошового зобов`язання (штрафу 20%) в сумі 305 085,39грн. за платежем «земельний податок з юридичних осіб, 18010500)».  
  Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийняте на підставі акту камеральної перевірки з питань своєчасності сплати узгоджених податкових зобов`язань до бюджету № 13341/04-36-50-43/00168076  від 18.03.2019 року, при проведенні якої відповідачем допущені порушення  Податкового кодексу України  та інших нормативних актів, якими врегульовано податкові відносини, оскільки своєчасність сплати податкових зобов`язань не може бути предметом камеральної перевірки.   
У відзиві на позов відповідач зазначив про правомірність прийняття податкового повідомлення-рішення № 0025475043 від 07.05.2019 року на підставі висновків  камеральної перевірки, просить в позові відмовити.
 Рішенням Дніпропетровського  окружного адміністративного суду від 04 березня 2021 року в задоволенні  позову відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем  подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить рішення скасувати з підстав порушення судом норм матеріального права, та  позов  задовольнити.
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач   посилається на правомірність прийнятого судом першої інстанції рішення, в зв`язку з чим просить залишити його без змін, а скаргу без задоволення.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права та правової оцінки обставин у справі колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Крім того, ст. 2 та ч. 4 ст. 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Зазначеним вимогам процесуального закону рішення суду першої інстанції відповідає, а вимоги апеляційної скарги є не обґрунтованими з огляду на наступне. 
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що  контролюючим органом  проведено  камеральну перевірку позивача з питання порушення термінів сплати узгодженої суми грошового забезпечення з плати за землю. 
Перевіркою встановлено порушення позивачем п. 57, 3 ст. 57, п.287.3 ст.287 ПК України в частині несвоєчасної сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з плати за землю. На підставі висновків акту перевірки № 13341/04-36-50-43/00168076 від 18.03.2019 року винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення форми «Ш» від 07.05.2019 року № 0025475043, за платежем земельний податок з юридичних осіб, яким зобов`язано підприємство сплатити штраф розмірі  20% в сумі 305 085,39грн. 
Вважаючи дії відповідача з проведення   камеральної перевірки та   податкове повідомлення-рішення протиправними, позивач звернувся з позовом до суду.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування визначає Податковий кодекс України (далі - ПК). 
Контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків.
За приписами пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Згідно положень п. 76.1 ст.76 ПК камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
 Положеннями п. 126.1 ст. 126 ПК передбачено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:    при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;
-    при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.
Аналіз зазначених правових норм свідчить, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених п.75.1 ст.75 ПК, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника.
При цьому будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання платником податків податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності.
У зв`язку з набранням чинності з 01.01.2017 року змін до Податкового кодексу України Законом від 21.12.2016 року №1797-У111,зокрема і до ст.75 ПК, предметом камеральної перевірки може бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового(грошового)   зобов`язання, в тому числі і з земельного податку з юридичних осіб.
Таким чином, своєчасність сплати узгодженої   суми податкового( грошового) зобов`язання є предметом камеральної перевірки, яка проводиться виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах податкового органу.
Згідно положень п.286.2 ст.286 ПК, платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.
Із матеріалів справи вбачається, що при проведенні камеральної перевірки, результати якої оформлені актом від 18.03.2019року  № 13341/04-36-50-43/00168076, контролюючим органом перевірялася саме правильність арифметичного підрахунку сум податкових зобов`язань, виходячи з нормативно-грошової оцінки земельної ділянки, інформація про які наведена у поданій позивачем податковій декларації з плати за землю, тобто зазначені дані є показниками податкової звітності. 
Матеріалами справи підтверджено, і зазначена обставина не заперечується позивачем, порушення підприємством на 213 календарних днів строків оплати узгоджених сум податкових зобов`язань з плати за землю в сумі 1 525 426,95 грн. 
В силу викладеного суд першої інстанції у відповідності до приписів ч.5 ст.242 КАС України врахував правову позицію Верховного Суду у справі №826/17858/16 від 14.03.2019 року, та дійшов вірного висновку, що відповідач під час проведення камеральної перевірки та прийняття податкового повідомлення-рішення, яким позивача зобов`язано сплатити штраф у розмірі 20 % в розмірі 5085,39 грн.,  діяв відповідно до вимог законодавства та у межах наданих повноважень.
При цьому суд першої інстанції вірно  відхилив посилання   позивача на судові рішення Верховного Суду, наведені у змісті позовної заяви, оскільки спірні відносини, які були предметом розгляду даних справ, виникли до  внесення 01.01.2017 року змін у податкове законодавство. 
Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.
За таких обставин суд апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції в достатньому обсязі з`ясовано обставини справи та ухвалене рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому підстави для його скасування відсутні.
 Керуючись ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд,- 
                                                   
ПОСТАНОВИВ:
         
Апеляційну скаргу  Акціонерного товариства «Дніпроважмаш»  – залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського  окружного адміністративного суду від 04 березня 2021 року по адміністративній справі № 160/17585/20 – залишити без змін.
Постанова  набирає законної сили 10 листопада 2021 року, та не підлягає оскарженню в касаційному порядку відповідно до приписів п.5 ст.328 КАС України.   

Головуючий - суддя                                                            Т.С. Прокопчук 

                               суддя                                                                      А.В. Шлай 

                               суддя                                                                      О.О. Круговий