Справа № 182/1165/21
Провадження 1-кп/991/59/21

У Х В А Л А 
Іменем України
01 грудня 2021 року                                                                 м. Київ 

Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:

Головуючої судді                                 ОСОБА_1 , 
суддів:                                                 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання                 ОСОБА_4 , 

за участі:
прокурора                                         ОСОБА_5 

обвинувачених         ОСОБА_6 , ОСОБА_7 (в режимі відеоконференції), ОСОБА_8 (в режимі відеоконференції)

захисників         ОСОБА_9 (в режимі відеоконференції), ОСОБА_10 (в режимі відеоконференції), ОСОБА_11 

представника потерпілого та 
цивільного позивача                 ОСОБА_12 (в режимі відеоконференції)

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, унесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42020040000000468 від 10 липня 2020 року, за обвинуваченням:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Нікополь Дніпропетровської області, раніше не судимого, що проживає в кв.  АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, 
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянки України, уродженки с. Ярунь Новоград-Волинського району Житомирської області, раніше не судимої, що проживає в кв. АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 209 КК України, 
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, уродженця с. Піски Баштанського району Миколаївської області, раніше не судимого, що проживає в кв. АДРЕСА_3 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, 
ВСТАНОВИВ:
1.Історія провадження
01 листопада 2021 року до Вищого антикорупційного суду надійшов обвинувальний акт щодо ОСОБА_6 , обвинуваченого за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, ОСОБА_7 , обвинуваченої за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 209 КК України, ОСОБА_8 , обвинуваченого за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, згідно положень ч. 3 ст. 35 КПК України, для розгляду кримінального провадження визначено колегію суддів Вищого антикорупційного суду у складі головуючої судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 03 листопада 2021 року призначено підготовче судове засідання у цьому провадженні.
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 01 грудня 2021 року клопотання адвоката ОСОБА_10 – захисника обвинуваченої ОСОБА_7 та клопотання адвоката ОСОБА_11 – захисника обвинуваченого ОСОБА_6 про повернення обвинувального акта прокурору у кримінальному провадженні № 42020040000000468 від 10 липня 2020 року залишені без задоволення.

2.  Короткий зміст скарг сторони захисту, поданих в порядку ст. 303 КПК України, та позиції учасників судового розгляду
01 грудня 2021 року у підготовчому судовому засіданні адвокат ОСОБА_11 подав скаргу на постанову заступника начальника ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_13 від 10 листопада 2020 року про створення слідчої групи. Незаконність вказаної постанови, на думку адвоката ОСОБА_11 , підтверджується тим, що відповідно до положень ст. 39 КПК України лише керівник органу досудового розслідування уповноважений визначати слідчого (слідчих), які будуть здійснювати досудове розслідування, а оскаржувана постанова винесена заступником начальника такого органу. Окрім того, постановою керівника Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_14 від 10 листопада 2020 року у зв`язку з неефективним проведенням СУ ГУ НП в Дніпропетровській області досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні подальше розслідування доручено здійснювати іншому органу, а саме: СВ Соборного ВП ВДП ГУ НП у Дніпропетровській області. Всупереч зазначеній постанові про зміну підслідності, до складу нової слідчої групи увійшли особи, які не є працівниками органу, якому було доручено здійснення досудового розслідування, зокрема, слідчі ОВС СУГУ НП в Дніпропетровській області та слідчі СУ ГУ НП в Дніпропетровській області. Більше того, саме діяльність слідчих СУ ГУ НП в Дніпропетровській області була визнана керівником Дніпропетровської обласної прокуратури неефективною. За результатами розгляду скарги адвокат ОСОБА_11 просив суд скасувати постанову начальника ГУ НП в Дніпропетровській області від 10 листопада 2020 року про створення слідчої групи, а всі докази зібрані під час проведення досудового розслідування – визнати недопустимими.
Адвокат ОСОБА_10 озвучену колегою скаргу підтримав та заявив про наявність у нього також скарги і заперечень, вимоги яких полягали в наступному. Постановою керівника Дніпропетровської обласної прокуратури від 10 листопада 2020 року подальше розслідування у кримінальному провадженні № 42020040000000468 від 10 липня 2020 року доручено здійснювати іншому органу, а саме: СВ Соборного ВП ВДП ГУ НП у Дніпропетровській області. Вказане рішення було мотивоване неефективним проведенням СУ ГУ НП в Дніпропетровській області досудового розслідування у цьому провадженні. Незаконність зазначеної постанови адвокат ОСОБА_10 обґрунтував нормами абз. 1 ч. 5 ст. 36 КПК України, відповідно до якого забороняється доручати здійснення досудового розслідування кримінального провадження, підслідного Національному антикорупційному бюро Україні (далі – НАБУ), іншому органу досудового розслідування. Як слідує зі змісту оскаржуваної постанови, предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні є заволодіння шляхом зловживання службовим становищем посадовими особами Нікопольської районної державної адміністрації та Нікопольської районної ради бюджетними коштами на загальну суму 4 305 170,00 грн., що кваліфікується за ч. 5 ст. 191 КК України. Відповідно до приписів ч. 5 ст. 216 КПК України вказане провадження підслідне детективам НАБУ, а отже керівник Дніпропетровської обласної прокуратури не мав права визначати своєю постановою підслідність цього кримінального провадження за будь-яким іншим органом досудового розслідування. Окрім того, причиною зміни підслідності у цьому провадженні, на думку адвоката ОСОБА_10 , стала необхідність штучної зміни підсудності провадження на етапі досудового розслідування. Оскільки слідчі судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська, до підсудності яких належав розгляд клопотань слідчих СУ ГУНП в Дніпропетровській області та прокурорів, які здійснювали процесуальне керівництво, виносили законні рішення та відмовляли прокурорам в задоволенні їх клопотань, у зв`язку з чим, на думку сторони захисту, виникла необхідність зміни підслідності цього провадження. За результатами розгляду скарги адвокат ОСОБА_10 просив суд визнати недопустимими докази, зібрані у період перебування цього провадження в підслідності СВ Соборного ВП ВДП ГУ НП у Дніпропетровській області
Окрім того, адвокат ОСОБА_10 висловив заперечення проти ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_15 від 05 січня 2021 року, якою продовжено строк досудового розслідування у цьому провадженні. Вимоги заперечень мотивовані тим, що подане клопотання слідчого не відповідало ст. 295-1 КПК України, а саме не містило конкретних фактичних даних, які б вказували на обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень, окрім того, до клопотання не додано ряду доказів, на які слідчий посилається в клопотанні. Недотримання вимог кримінального процесуального закону щодо оформлення клопотання про продовження строку досудового розслідування має наслідком повернення такого клопотання слідчому. Окрім того, слідчий суддя не взяв до уваги доводи сторони захисту про те, що слідчий не має повноважень, на думку адвоката ОСОБА_10 , на здійснення досудового розслідування у цьому провадженні, у зв`язку з чим строк досудового розслідування не міг бути продовжений. Для розгляду цих заперечень адвокат ОСОБА_10 просив Вищий антикорупційний суд витребувати з Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська матеріали судового провадження щодо розгляду клопотання слідчого СВ Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_16 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 42020040000000468 (справа № 201/12515/20).
Також адвокат ОСОБА_10 висловив заперечення проти ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_17 від 19 листопада 2020 року про надання дозволу на проведення обшуку. Так, зазначеною ухвалою санкціоновано обшук, який був попередньо проведений в офісному приміщенні, яким користувалась ОСОБА_7 , в ході здійснення якого вилучено документацію і два системних блоки. На думку адвоката ОСОБА_10 , ухвала слідчим суддею винесена з порушенням ст. 233 КПК України, оскільки жодні обставини, з якими кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді, як то невідкладні випадки, пов`язані із рятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, не мали місця під час проведення обшуку в офісі ОСОБА_7 . Оскільки обшук, на думку адвоката ОСОБА_10 , було проведно незаконно, то всі отримані в результаті обшуку докази є недопустимими.
Адвокат ОСОБА_9 зазначив, що подані скарги іншими захисниками відобразили всі порушення, які були допущені на етапі здійснення досудового розслідування, а тому повністю їх підтримав, а також підтримав вимоги клопотання про витребування документів, та просив суд їх задовольнити.
Обвинувачені ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та ОСОБА_8 повністю підтримали позицію своїх захисників.
Адвокат ОСОБА_11 також підтримав клопотання та заперечення адвоката ОСОБА_10 , окрім того, зазначив про наявність у нього ще однієї скарги, вимоги якої полягали в наступному. Як уже зазначалось раніше, постановою керівника Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_14 від 10 листопада 2020 року у зв`язку з неефективним розслідуванням СУ ГУ НП в Дніпропетровській області цього провадження досудове розслідування було доручено здійснювати іншому органу, а саме: СВ Соборного ВП ВДП ГУ НП у Дніпропетровській області. Прийняттю зазначеної постанови передувало винесення прокурором 30 жовтня 2020 року постанови про перекваліфікацію з ч. 2 ст. 364 КК України на ч. 5 ст. 191 КК України, яка, ураховуючи розмір предмета шкоди, відноситься до виключної підслідності НАБУ. Отже, в порушення вимог КПК України, прокурор не передав за підслідністю це провадження до НАБУ, а визначив підслідність за органом Національної поліції. При цьому, навіть після зміни підслідності цього провадження, досудове розслідування проводили слідчі ГУ НП в Дніпропетровській області, а обвинувальний акт не містить жодної згадки про слідчих СВ Соборного ВП ВДП ГУ НП у Дніпропетровській області. Ураховуючи викладене, адвокат ОСОБА_11 просив суд скасувати постанову керівника Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_14 від 10 листопада 2020 року про доручення здійснення досудового розслідування СВ Соборного ВП ВДП ГУ НП у Дніпропетровській області, а зібрані докази визнати недопустимими.
Прокурор ОСОБА_5 проти задоволення скарг та заперечень сторони захисту заперечив, зазначивши, що будь-які процесуальні рішення чи дії зводяться до оцінки доказів, які повинні досліджуватись під час судового розгляду цього провадження, а питання визначення підслідності належить до тих, що їх має право вирішувати прокурор як він уважає за доцільне. 
Представник потерпілого ОСОБА_12 віднесла вирішення питання про обґрунтованість скарг та клопотань сторони захисту на розсуд суду.

3. Мотиви суду щодо розгляду скарг сторони захисту, поданих в порядку ст. 303 КПК України
Заслухавши думку учасників провадження, суд дійшов наступних висновків.
Усі скарги та заперечення, подані адвокатами ОСОБА_11 та ОСОБА_10 зводяться до оцінки дій та рішень органу досудового розслідування та прокурорів, рішень слідчих суддів, порушення порядку проведення слідчих дій, визнання недопустимими доказів.
Викладені у скаргах захисників обставини потребують аналізу законності низки взаємопов`язаних процесуальних дій та рішень у кримінальному провадженні, а відтак, твердження сторони захисту щодо допущених порушень під час досудового розслідування, заперечення з цього приводу сторони обвинувачення підлягають дослідженню судом під час судового розгляду шляхом оцінки законності прийняття процесуальних рішень та дій під час досудового розслідування, дослідження процесуальних документів та відповідних доказів, що має бути здійснено під час судового розгляду.
Згідно з ч. 1 ст. 89 КПК України питання допустимості доказів суд вирішує під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 89 КПК України у разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду, суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате.
Докази та процесуальні документи, рішення, дії, вчинені у ході кримінального провадження, у підготовчому судовому засіданні не досліджуються, зважаючи на наведені положення КПК України, що унеможливило надання судом оцінки належності та допустимості доказів у цьому кримінальному провадженні під час підготовчого судового засідання.
Ураховуючи зміст заявлених стороною захисту скарг, суд уважає, що їх вирішення не впливає на розгляд питань підготовчого судового засідання щодо можливості призначення справи до судового розгляду. Статті 314-315 КПК України не встановлюють права суду щодо визнання рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора незаконними, а доказів – недопустимим за результатами проведення підготовчого судового засідання
Більше того, на такій стадії як підготовче судове провадження оцінка судом законності проведених у ході досудового розслідування процесуальних дій та прийнятих рішень слідчого чи прокурора виключно на підставі доказів, наданих стороною захисту, порушить засаду змагальності, згідно з якою сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів та інших доказів.
Таким чином, викладені у скаргах адвоката ОСОБА_11 та адвоката ОСОБА_10 обставини та доводи підлягають дослідженню на відповідній стадії судового провадження, у зв`язку з чим, суд долучає подані стороною захисту скарги до матеріалів провадження.

4. Вирішення питань, передбачених ч. 2 ст. 315 КПК України
Щодо клопотання адвоката ОСОБА_10 , викладеного в його запереченнях проти ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_15 від 05 січня 2021 року, про витребування з Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська матеріалів судового провадження щодо розгляду клопотання слідчого СВ Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_16 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 42020040000000468 (справа № 201/12515/20), то метою такого витребування є з`ясування обставин, за яких слідчим суддею було санкціоновано попередньо проведений обшук в орендованому ОСОБА_7 приміщенні.
Вирішуючи клопотання захисника про витребування документів, суд виходить з того, що відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 315 КПК України, з метою підготовки до судового розгляду, суд, зокрема, розглядає клопотання учасників судового провадження про витребування певних речей чи документів.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 20 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.
Відповідно до вимог ч. 6 ст. 22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Отже, з метою забезпечення належних умов для реалізації обвинуваченою ОСОБА_7 її права на захист, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання її захисника про витребування документів.
Вирішуючи питання можливості призначення судового розгляду суд, дослідивши обвинувальний акт із додатками, вислухавши думки учасників кримінального провадження, з огляду на відсутність підстав для прийняття інших, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України рішень, приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, виходячи із наступного.
Кримінальне провадження № 42020040000000468 від 10 липня 2020 року підсудне Вищому антикорупційному суду. Питання підсудності цього провадження було предметом розгляду Касаційного кримінального суду, який ухвалою від 25 жовтня 2025 року задовольнив подання Дніпровського апеляційного суду та визначив підсудність цього провадження Вищому антикорупційному суду.
Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстави для прийняття рішення, передбаченого п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України – відсутні.
Під час проведення підготовчого судового засідання установлено, що угода про визнання винуватості, у порядку статей 468, 469, 470, 472-475 КПК України, до суду не надходила. 
Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п. 4-8, 10 ч. 1, ч. 2 ст. 284 КПК України, або повернення обвинувального акта прокурору судом не встановлено.
Підстав для здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні не встановлено, клопотань від учасників про розгляд провадження у закритому судовому засіданні не надходило, а тому воно повинно бути розглянуте у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.
Зважаючи на позицію сторони обвинувачення щодо доцільності складання досудової доповіді, суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 2 ст. 314-1 КПК України досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі. Ураховуючи, що обвинуваченим ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 інкримінується вчинення особливо тяжкого злочину – ч. 5 ст. 191 КК України, за яке законом про кримінальну відповідальність передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, то суд не вбачає законних підстав для подання відповідного доручення органу пробації.
Учасники судового провадження не заявили про необхідність здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту на цьому етапі розгляду справи, відповідне право вони можуть реалізувати в подальшому під час судового розгляду шляхом заявлення клопотання про виклик до суду для допиту свідків.
Окрім того, представником потерпілого та цивільного позивача ОСОБА_12 , захисником ОСОБА_9 , в своїх інтересах та в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 , та прокурором ОСОБА_5 заявлено клопотання про участь у судовому засіданні у режимі дистанційного судового провадження (відеоконференції).
Згідно зі ст. 318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку. Судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
У ч. 1 ст. 336 КПК України передбачено можливість здійснення судового провадження в режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні з поважних причин.
Відповідно до ч. 3 ст. 336 КПК України суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.
Постановою Кабінету Міністрів України від 22 вересня 2021 року № 981 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 року №1236 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», на всій території України продовжений карантин до 31 грудня 2021 року.
Відповідно до абз. 6 пункту 20-5 розділу XI «Перехідні положення» КПК, тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлено особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.
Відповідно до ч. 7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», учасникам судового процесу на підставі рішення суду забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку, встановленому законом.
Ураховуючи викладене, запроваджений Урядом України карантин та встановлені ним відповідні обмежувальні заходи, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, а також зважаючи на необхідність дотримання судом розумних строків у цьому кримінальному провадженні, суд вважає за необхідне проводити судове засідання в режимі відеоконференції під час трансляції з Нікопольським міськрайонним судом Дніпропетровської області, Миколаївським апеляційним судом та Дніпровським апеляційним судом.
Судом установлено відсутність у сторони захисту та сторони обвинувачення будь-яких інших клопотань, що підлягають розгляду у підготовчому судовому засіданні, відсутність необхідності вчинення інших дій, необхідних для підготовки до судового розгляду.
Таким чином, беручи до уваги, що у підготовчому судовому засіданні жодних обставин, які б перешкоджали призначенню судового розгляду, не встановлено, суд під час підготовки до судового розгляду, з`ясувавши необхідність проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, з`ясувавши питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вчинивши всі необхідні для підготовки судового розгляду дії, завершує підготовку до судового розгляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України, суд після завершення підготовки до судового розгляду постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

5. Строки призначення справи
Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Згідно до ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Частиною 2 ст. 316 КПК України передбачений граничний строк для призначення судового розгляду, зокрема, судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.
Керуючись статтями 309, 314, 315, 316, 369, 372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
1.Призначити судовий розгляд кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42020040000000468 від 10 липня 2020 року щодо ОСОБА_6 , обвинуваченого за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, ОСОБА_7 , обвинуваченої за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 209 КК України, ОСОБА_8 , обвинуваченого за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Вищого антикорупційного суду (місто Київ, проспект Перемоги, 41) на «07» грудня 2021 року о 08 год. 00 хв.
2.Викликати в судове засідання учасників судового провадження.
3.Скаргу адвоката ОСОБА_10 – захисника обвинуваченої ОСОБА_7 на постанову керівника Дніпропетровської обласної прокуратури від 10 листопада 2020 року ОСОБА_14 про доручення здійснення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування із додатками – долучити до матеріалів кримінального провадження та надати оцінку висловленим у скарзі доводам на стадії судового розгляду за результатами дослідження доказів.
4.Заперечення адвоката ОСОБА_10 – захисника обвинуваченої ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 05 січня 2021 року про продовження строку досудового розслідування кримінального провадження № 42020040000000468 та заперечення на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 19 листопада 2020 року про надання дозволу на проведення обшуку – долучити до матеріалів кримінального провадження та надати оцінку висловленим у запереченнях доводам на стадії судового розгляду за результатами дослідження доказів.
5.Скаргу адвоката ОСОБА_11 – захисника обвинуваченого ОСОБА_6 на постанову керівника обласної прокуратури ОСОБА_20 про доручення здійснення досудового розслідування іншому органу із додатками та скаргу на постанову заступника начальника ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_13 від 10 листопада 2020 року із додатками – долучити до матеріалів кримінального провадження та надати оцінку висловленим у скаргах доводам на стадії судового розгляду за результатами дослідження доказів.
6.Клопотання адвоката ОСОБА_10 – захисника обвинуваченої ОСОБА_7 про витребування документів задовольнити та витребувати з Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська копії матеріалів судового провадження щодо розгляду клопотання слідчого СВ Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_16 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 42020040000000468 (справа № 201/12515/20).
7.Задовольнити клопотання представника потерпілого та цивільного позивача ОСОБА_12 , захисника ОСОБА_9 та прокурора ОСОБА_5 , провести 07 грудня 2021 року о 08 год. 00 хв. судове засідання у кримінальному провадженні № 42020040000000468 від 10 липня 2020 року у приміщенні Вищого антикорупційного суду, за адресою: м.  Київ, проспект Перемоги, буд. 41, із урахуванням карантинних заходів, у режимі дистанційного судового провадження (відеоконференції) під час трансляції із Нікопольським міськрайонним судом Дніпропетровської області (53213, м. Нікополь, вул. Шевченко, 201), Миколаївським апеляційним судом (54001, м. Миколаїв, вул. 68 Десантників, 2), Дніпровським апеляційним судом (49000, м. Дніпро, вул. Харківська, 13).
Доручити Нікопольському міськрайонному суду Дніпропетровської області забезпечити проведення відеоконференції за участю представника Нікопольської районної ради. Доручити Миколаївському апеляційному суду забезпечити проведення відеоконференції за участю захисника ОСОБА_9 та обвинуваченого ОСОБА_8 . Доручити Дніпровському апеляційному суду забезпечити проведення відеоконференції за участю представника Дніпропетровської обласної прокуратури. 
Копію цієї ухвали негайно направити до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області, Миколаївського апеляційного суду, Дніпровського апеляційного суду та особам, які приймають участь в режимі відеоконференції. 
Хід та результати процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції, фіксувати за допомогою технічних засобів відеозапису.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуюча суддя:                                         ОСОБА_1        

       Судді:                                                 ОСОБА_2 

                                                        ОСОБА_3