ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7818/21 Справа № 183/2862/18 	  	Суддя у 1-й інстанції - Сорока О. В. Суддя у 2-й інстанції - Демченко  Е. Л.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2021 року        колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

               головуючого – судді Демченко Е.Л.
               суддів – Куценко Т.Р., Пищиди М.М.        

розглянувши у спрощеному позовному провадженні, без повідомлення учасників справи, в м.Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 квітня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, - 
в с т а н о в и л а:

       У травні 2018 року ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом до  ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, мотивуючи його тим, що 22 травня 2015 року в приміщенні гаражу, що знаходиться на території домоволодіння АДРЕСА_1 , приблизно о 22 годині 30 хвилин, сталася пожежа, внаслідок якої було пошкоджено належний їй на праві власності автомобіль марки Dodge Caliber, 2006 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , що підтверджується актом про пожежу, складеним 22 травня 2015 року.
       Вказувала, що домоволодіння АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності відповідачам ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . При цьому, фактичним користувачем приміщення гаражу є ОСОБА_1 .
       Зазначала, що згідно висновку автотоварознавчого дослідження №1306/15/15 вартість відновлювального ремонту складає 142 284,38 грн. При цьому при розрахунку вартості запчастин, що були пошкоджені пожежею та підлягали заміні, враховувався курс євро на момент пошкодження авто, однак враховуючи зміну курсу євро на момент подання позовної заяви, за її підрахунками, загальна вартість відновлення становила 184 991, 92 грн. Крім того, нею було сплачено 800 грн. за послуги експерта. 
       У зв`язку з чим, просила суд першої інстанції стягнути солідарно з відповідачів на свою користь суму завданих збитків у розмірі 185 791,92 грн.
       Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 квітня 2021 року позов задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 спричинену майнову шкоду у розмірі 142 284,38 грн., а також судовий збір у розмірі 1 422,84 грн. та витрати на проведення експертизи у розмірі 800 грн. В іншій частині позову відмовлено.
       В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просила рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.
       Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що 22 травня 2015 року будь-кого зі співвласників домоволодіння АДРЕСА_1 не було. В день події пожежі позивач, разом із родиною, на подвір`ї домоволодіння святкувала день народження. Зазначає, що позивач, всупереч правилам протипожежної безпеки та зберігання автомобіля, поставила його в безпосередній близкості будинку та господарчих споруд. Зазначає, що остання також є постраждалою від пожежі, оскільки згорів її гараж, частина будинку та даху. Зазначає, що судове рішення базується лише на припущеннях, оскільки причина пожежі та винні особи не встановлені. 
       Згідно з п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
       Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями встановленими цією главою.
       Для цілей цього кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України).
       Зважаючи на те, що ціна позову у даній справі 185 791,92 грн., та не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без виклику сторін.                
       Розглянувши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції.
       Статтями 12,81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. 
       Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
       Розглядаючи позов, суд має встановити фактичні обставини справи, виходячи з фактичних правовідносин сторін, але в межах заявлених вимог.
       Судом першої інстанції не встановлено та це підтверджується матеріалами справи, що відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 є співвласниками домоволодіння, розташованого в АДРЕСА_1 (а.с.5-6).
       Згідно листа КП “Новомосковське міське бюро технічної інвентаризації” Дніпропетровської міської ради від 08 листопада 2019 року №773/19 вбачається, що на території домоволодіння було самочинно збудовано гараж, який у 1991 році рішенням виконавчого комітету Новомосковської міської ради №620 було узаконено. Під час останньої інвентаризації від 24 березня 2009 року гараж перебував у фактичному користуванні ОСОБА_1 (а.с.115).
       22 травня 2015 року за адресою: АДРЕСА_1 виникла пожежа, про що складено акт про пожежу, відповідно до якого зафіксовано, що внаслідок пожежі знищено приміщення гаражу, господарчі речі в гаражі, автозапчастини. Окрім іншого, пожежею було пошкоджено автомобіль марки Dodge Caliber, 2006 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 . Причини пожежі встановлюються (а.с.7).
       Пошкоджений автомобіль марки Dodge Caliber, 2006 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , належить на праві власності ОСОБА_5 (а.с.8). 
       Висновком експертного автотоварознавчого дослідження по встановленню вартості відновлювального ремонту №1306/15/15 від 18 червня 2015 року встановлено, що вартість відновлювального ремонту колісного транспортного засобу — автомобіля Dodge Caliber SXT, реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого в результаті високотемпературного впливу становить 142 284,38 грн. (а.с.9-39).
       Висновком експертного автотоварознавчого дослідження по встановленню вартості відновлювального ремонту №1211/19/19 від 12 листопада 2019 року, проведеним повторно, встановлено, що вартість відновлювального ремонту колісного транспортного засобу — автомобіля Dodge Caliber SXT, реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого в результаті високотемпературного впливу становить 142 284, 38 грн. (а.с.121-157).
       Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 та її родина неодноразово зверталася до органів досудового розслідування із заявами про проведення розслідування з приводу пожежі на території домоволодіння, розташованого в АДРЕСА_1 , в той же час згідно листів органів слідства, причини пожежі не встановлені (а.с.149-155).
       Листом Новомосковського міськрайонного відділу Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Дніпропетровській області від 26 липня 2019 року №499 повідомлено, що у відповідності до пункту 7 “Порядку обліку пожеж та їх наслідків”, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 грудня 2003 №2030, провідним інспектором ВДН(К) у СПТБ та ЦЗ Новомосковського МРУ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області Камановим Г.А. у складі комісії складено акт про пожежу, примірник якого направлено до Новомосковського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області для прийняття відповідного рішення. У відділі відсутні протокол огляду місця пожежі з відповідною схемою, пояснення (протоколи допиту) свідків, інші процесуальні документи, складання яких, згідно вимог Кримінально-процесуального кодексу України, відноситься до повноважень слідчого органу досудового слідства, без яких неможливе об`єктивне встановлення причини виникнення пожежі (а.с.156).
       Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 18 грудня 2019 року по справі призначено судову пожежну технічну експертизу,, на вирішення якої поставлено питання: встановити причини та обставини, що сприяли виникненню пожежі 22 травня 2015 року в домоволодінні по АДРЕСА_1 (а.с.167-168).
       Експертом Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ неодноразово на адресу суду надсилалися клопотання про надання додаткових матеріалів для складення висновку. 
       Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 18 лютого 2020 року за клопотанням відповідача ОСОБА_1 витребувано з Новомосковського ВП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області висновок 1/4/4267 за результатами огляду повідомлення ОСОБА_6 - ЄО № 6044 від 22 травня 2015 року на 27 аркушах, а також витребувано з Новомосковського міськрайонного відділу Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Дніпропетровській області матеріали по факту пожежі, яка сталася за адресою — АДРЕСА_1 , 22 травня 2015 року, а саме о котрій годині і ким було повідомлено про пожежу, склад пожежної команди, яка виїжджала на місце пожежі, відомості про огляд місця пожежі, які дії проводились провідним інспектором для визначення причини пожежі та які матеріали знаходяться в справі по обліку пожеж та їх наслідків (а.с.182-184).
       Згідно листа Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області, яке направлялося на адресу Дніпропетровського НДЕКЦ МВС вбачається, що 12 березня 2020 року з Новомосковського ВП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшли матеріали ЖЄО № 6044 від 22 травня 2015 року за результатами розгляду ОСОБА_6 . При цьому, з Новомосковського міськрайонного відділу Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Дніпропетровській області витребувані документи на адресу суду не надходили (а.с.191).
       В той же час, від судового експерта Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ повторно неодноразово надсилалися клопотання про недостатність наданих матеріалів для проведення експертизи (а.с.196,199).
       27 жовтня 2020 року на адресу суду надійшло повідомлення Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ №19/104-11/2/80, відповідно до якого повідомлено, що вивчивши надані на дослідження матеріали встановлено, що їх недостатньо для відповіді на поставлене перед експертом питання, у зв`язку з чим відповідно до вимог статті 13 Закону України “Про судову експертизу” 18 вересня 2020 року за вих. 19/104-11/32868 на адресу ініціатора, який призначив пожежно-технічну експертизу, було направлено клопотання експерта № 19/104-11/2/80 про надання додаткових матеріалів, а саме: фото/відеоматеріалів (у цифровому вигляді на електронному носії інформації), які відзняті на місці пожежі, яка сталася 22 травня 2015 року за адресою: АДРЕСА_1 ; результати досліджень вилученого на місці пожежі пожежного сміття щодо наявності слідів нафтопродуктів чи пально-мастильних матеріалів; провести огляд місця пожежі за вищевказаною адресою, у тому стані, у якому воно набуло         на момент гасіння пожежі, за участю експерта відділу вибухотехнічних та пожежотехнічних досліджень Дніпропетровського НДЕКЦ МВС. Відповідь на заявлене клопотання станом на 27 жовтня 2020 року не надходила. 
       Оскільки доступу судовому експерту до об`єкта дослідження (пожежі) впродовж 30 днів з дня його направлення не було задоволено, експертом складено повідомлення про неможливість проведення судової експертизи (а.с.202).
       Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції виходив з того, що зважаючи на місце виникнення пожежі, приймаючи до уваги близькість розташування автомобіля та розповсюдження полум`я під час пожежі безпосередньо на автомобіль позивача, встановивши розмір спричиненої майнової шкоди позивачу на суму 142 284,38 грн., наявність безпосереднього причинного зв`язку між вказаною пожежею та пошкодженням належного позивачу майна, позов підлягає задоволенню. В той же час задовольняючи позов частково та стягуючи спричинену майнову шкоду з ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не спростовувала факту загоряння саме в приміщенні її гаражу, факт навмисного підпалу судом не встановлено. Відповідачі не викликали пожежно-рятувальний підрозділ за безкоштовним номером телефону МНС України - 101, такий виклик здійснили сусіди, працівники поліції при огляді гаражу, в якому сталася пожежа зафіксували наявність двох дільниць мідних багатожильних електричних дротів з каплеподібним оплавленням, характерним для короткого замикання. Враховуючи положення ч.2. ст.1166 ЦК України, зокрема той факт, що відповідачами не доведено відсутність їх вини у заподіянні шкоди позивачу, твердження відповідачів про інше місце виникнення пожежі та відсутність причинного зв`язку з загорянням автомобіля позивача нічим не підтверджене.
       Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду, виходячи з наступного. 
       Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. 
       Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.
       Зобов`язання із заподіяння шкоди – це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.
       Згідно з частинами першою, другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
       За змістом частини другої статті 1166 ЦК України цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичної підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
       Відповідно до статті 322 ЦК України власник, зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
       У пункті 3.7.2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України питань житлово-комунального господарства України від 17 травня 2005 року № 76, забезпечення пожежної безпеки в жилих будинках покладається на власників цих будинків або на уповноважені ними органи, а в жилих приміщеннях (квартирах) також і на їх власників, наймачів (орендарів). Взаємні зобов`язання власника будинку, власника, наймача (орендаря) жилого приміщення щодо забезпечення пожежної безпеки повинні визначатися договором. Забезпечення пожежної безпеки в інших окремо розташованих на прибудинковій території спорудах і гаражах покладається на їх власників. 
       У постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. 
       Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, необхідна наявність повного складу правопорушення: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи; шкідливого результату такої поведінки - шкоди (збитків); причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; вини особи, яка заподіяла збитки. У разі відсутності, хоча б одного з елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не наступає.
       Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо).
       Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.
       Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.
       Звертаючись до суду з дійсним позовом, позивач зазначала, що пожежа, внаслідок якої її майну було спричинено шкоду, мала місце на території домоволодіння АДРЕСА_1 , яке на праві власності належить відповідачам ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , яка, окрім іншого, є фактичним користувачем гаражу, в якому і відбулася зазначена пожежа.
       В той же час, колегія суддів зауважує, що сам по собі факт виникнення пожежі на території домоволодіння відповідачів та у гаражі ОСОБА_1 , без встановлення наявності протиправної поведінки особи (дії або бездіяльності) та причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою, яка є обов`язковою умовою відповідальності, не є підставою для задоволення позовних вимог позивача.
       Колегія суддів зауважує, що з метою обґрунтування вимог дійсного позову та підстав вважати, що шкоду було спричинено внаслідок протиправних дій або бездіяльності відповідачів, позивачем ОСОБА_7 було надано лише акт про пожежу від 22 травня 2015 року та висновки експертного автотоварознавчого дослідження по встановленню вартості відновлювального ремонту №1306/15/15 від 18 червня 2015 року та №1211/19/19 від 12 листопада 2019 року, якими встановлена вартість відновлювального ремонту автомобіля Dodge Caliber SXT, реєстраційний номер НОМЕР_1 .
       В той же час, колегія суддів вважає, що наданий на підтвердження своїх позовних вимог акт про пожежу від 22 травня 2015 року не може бути належним доказом по справі, оскільки не містить відомостей про причини такої пожежі та винних у її спричиненні осіб, а лише посилання на те, що причина пожежі встановлюється. 
       В той час, як сам по собі висновок експерта автотоварознавця підтверджує розмір вартості відновлювального ремонту автомобіля Dodge Caliber SXT, реєстраційний номер НОМЕР_1 , тобто лише суму спричинених позивачу збитків.
       Колегія суддів зауважує, що дійсно цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди, тому, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. 
       Це може бути вина у формі умислу або необережності. Вина є суб`єктивним елементом. 
       При цьому, ця презумпція полягає не у звільненні позивача від доведення вини заподіювача шкоди, а лише розподіляє обов`язки з доказування. Тому позивач може це доводити, але не зобов`язаний. Відсутність вини повинен довести відповідач. 
       В той же час, колегія суддів зауважує, що юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
       Таким чином, позивач не зобов`язаний доводити вину заподіювача шкоди, в той же час він в силу дії принципу диспозитивності процесу не звільняється від доведення інших елементів складу цивільного правопорушення, зокрема факту спричинення йому шкоди та його розміру, протиправної поведінки, причинного зв`язку між шкодою і протиправною поведінкою.
       Колегія суддів наголошує, що не дивлячись на презумпцію вини заподіювача шкоди, виключною підставою для задоволення позову про відшкодування шкоди є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, які повинні бути встановлені під час розгляду справи по суті.
       Разом із тим, в матеріалах справи відсутні відомості про причини пожежі та наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та шкодою, спричиненою позивачу, оскільки причини такої пожежі встановлені під час судового розгляду так і не були, зокрема відомості про місце займання в матеріалах справи відсутні, сам по собі факт горіння гаражу не свідчить, що саме в останньому мало місце займання, не містить відомостей, що шкоду автомобілю позивача була спричинена саме внаслідок займання гаражу, а не з інших причин або власної несправності транспортного засобу.
       При цьому, досліджуючи оскаржуване рішення з метою встановлення обставин та доказів з яких суд першої інстанції виходив частково задовольняючи позовні вимоги позивача, колегія суддів дійшла висновку, що останнє ґрунтується виключно на припущеннях щодо місця займання та можливого причинного зв`язку, зокрема загорання автомобіля внаслідок пожежі гаражу, оскільки а ні в акті про пожежу, а ні під час досудового розслідування за заявою відповідача ОСОБА_1 , а ні висновком експертного дослідження, вказані обставини встановлені не були. Тобто мотивування рішення в цій частині зводиться до фактичного відтворення позиції сторони позивача.
       Окремо колегія суддів зауважує, що суд першої інстанції у своєму рішенні посилається на факт фіксування органом поліції після події пожежі наявності двох дільниць мідних багатожильних електричних дротів з каплеподібним оплавленням, що є характерним для короткого замикання, що у свою чергу також є лише припущенням, та є фактичним цитуванням матеріалів Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області за результатом розгляду повідомлення ОСОБА_6 , які не встановлюють причину пожежі, а несуть собою функцію фіксування події, яка мала місце 22 травня 2015 року, та які окрім іншого в матеріалах справи відсутні.
       Таким чином, суд першої інстанції обґрунтовує своє рішення посиланням на документ, який в матеріалах справи взагалі відсутній, що позбавляє можливості колегією суддів апеляційної інстанції здійснити безпосереднє дослідження відповідного документу.
       В той же час, колегія суддів зауважує, що відповідачем ОСОБА_1 здійснювалися усі залежні від неї дії з метою спростування своєї вини у спричиненні матеріальної шкоди, зокрема нею подавалися клопотання про допит свідків та призначення по справі пожежно-технічної експертизи, надавали до матеріалів справи докази неодноразових звернень до органів поліції та пожежної служби, надавалися і відповіді на ці запити, які містяться в матеріалах справи, подавалися клопотання про витребування доказів.
       Як вбачається з матеріалів справи, а ні органом поліції, а ні пожежною рятувальною службою не було надано відомостей про причини пожежі та винуватця події, місце займання вогню.
       Клопотання про проведення судової пожежної технічної експертизи хоча і було задоволено судом та направлено матеріали справи до експертної установи, в той же час експертне дослідження так і не було проведено, перш за все, через недостатність додаткових матеріалів для її проведення, які витребовувалися експертом.
       Клопотання відповідача ОСОБА_1 про допит свідків, які зважаючи на відсутність будь-яких інших матеріалів фіксування події пожежі 22 травня 2015 року, могли б надати будь-яку інформацію з приводу пожежі, було залишено судом без розгляду, посилаючись на пропуск строку для звернення з відповідним клопотанням, в той час як ухвала про закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду в матеріалах справи відсутня.
       Крім того, суд першої інстанції, хоча і витребував за клопотанням сторони відповідача ОСОБА_1 з Новомосковського міськрайонного відділу Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України в Дніпропетровській області матеріали по факту пожежі, яка сталася за адресою: АДРЕСА_1 , 22 травня 2015 року, а саме о котрій годині і ким було повідомлено про пожежу, склад пожежної команди, яка виїжджала на місце пожежі, відомості про огляд місця пожежі, які дії проводились провідним інспектором для визначення причини пожежі та які матеріали знаходяться в справі по обліку пожеж та їх наслідків, в той же час не отримавши будь-яких відомостей про виконання зазначеної ухвали, не ставив питання щодо можливого повторного витребування зазначених доказів або можливість застосування до відповідальної особи заходів процесуального примусу з метою спонукання до виконання ухвали суду про витребування доказів.
       Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
       Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
       У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
       Колегія суддів, здійснюючи розгляд апеляційної скарги та переглядаючи рішення суду першої інстанції, враховує активні дії відповідача з метою доведення власної невинуватості у спричиненій пожежі, з урахуванням поведінки позивача по справі, яка з моменту події пожежі не вчиняла будь-яких активних дій з метою встановлення причин займання, зважаючи, що внаслідок цієї пожежі їй було спричинено матеріального збитку, до суду ОСОБА_8 звернулася майже через три роки з дати пожежі, коли зібрання доказів з приводу пожежі є вкрай важким, при цьому, під час розгляду справи проти задоволення усіх клопотань відповідача по справі, зокрема про призначення пожежно-технічної експертизи та допиту свідків, заперечувала, власних доказів з приводу причин пожежі не надала, що у свою чергу, з урахуванням вищезазначеного колегією суддів, призводить до наявності підстав для задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 та скасування рішення суду першої інстанції з ухвалення нового про відмову у задоволенні позову.
       Згідно зі статтею 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача.
       У зв`язку із задоволення апеляційної скарги, з ОСОБА_8 на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції в розмірі 2 134 грн.
       Керуючись ст.ст.367,374,376,381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:

       Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

       Рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 квітня 2021 року скасувати та ухвалити нове рішення.

        В задоволенні позову ОСОБА_8 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди відмовити.

       Стягнути з ОСОБА_8 на користь ОСОБА_1 судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції в розмірі 2 134 грн.

       Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів. 

       Повний текст постанови складено 24 листопада 2021 року.

               Головуючий:                                         Демченко Е.Л.

        Судді:                                                 Куценко Т.Р. 

Пищида М.М.