ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 750/984/21                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Супрун О.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2021 року                                                                                      м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
судді-доповідача:                                                      Беспалова О. О.
суддів:                                                               Ключковича В. Ю., Парінова А. Б.
за участю секретаря:                                              Волошка О. Л.          

представника позивача Шевченка О. А., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Чернігівській області на рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 06 липня 2021 року (місце ухвалення: місто Чернігів, час ухвалення: не зазначений, дата складання повного тексту: 06.07.2021) у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Чернігівській області про скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України, в якому просив суд скасувати винесену головним спеціалістом відділу контролю за використанням та охороною земель у Городнянському, Козелецькому, Куликівському, Менському, Ріпкинському, Чернігівському районах та м. Чернігові управління контролю за використанням та охороною земель Головного управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Чернігівській області Куцибою Ю.М. постанову від 22.01.2021 №875ДК/0007По/08/01/-21 про закриття справи про притягнення директора ПП «Городнянські аграрні інвестиції» ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та закрити справу про адміністративне правопорушення.
Рішенням Деснянського районного суду м. Чернігова від 06 липня 2021 року позов ОСОБА_1 задоволено. 
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги залишити без задоволення.
Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що висновки суду першої інстанції є хибними, оскільки Головне управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Чернігівській області є уповноваженим органом як для здійснення перевірки, розгляду справи про адміністративне правопорушення  так і для притягнення осіб до відповідальності. 
До Шостого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу не надходив.
В судовому засіданні представником позивача щодо задоволення вимог апеляційної скарги заперечено, зазначено, що доводи апеляційної скарги жодним чином не спростовуються висновки суду першої інстанції. 
У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю - доповідача, осіб, що з`явились, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до таких висновків.
Як встановлено вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Чернігівській області проведено перевірку дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом  - земельною ділянкою, у частині можливого самовільного зайняття, відхилення при використанні від затверджених установленому порядку проектів землеустрою при використанні земельних ділянок державної, комунальної приватної власності на території Ваганицької сільської ради Городнянського району Чернігівської області.
Проведеною перевіркою встановлено, що земельна ділянка сільськогосподарського призначення з кадастровим номером 7421481600:04:000:0897, площею 12,7344 га, яка відповідно до відомостей Державного земельного кадастру належить до земель запасу Ваганицької сільської ради Городнянського району Чернігівської області, які не передані у власність (користування), в частині площі 8,4790 га використовується для вирощування кукурудзи без будь-яких на те правових підстав. 
Також перевіркою встановлено, що вказана земельна ділянка перебуває у спільному масиві з земельними ділянками, які відповідно до даних державного земельного кадастру перебувають в оренді СТОВ «Верес».
Крім того, проведеною перевіркою встановлено, що земельна ділянка запасу Ваганицької сільської ради, яка розташована на південній околиці с. Ваганичі та відомості про яку не внесені до Державного земельного кадастру, має ознаки попереднього обробітку ґрунту на площі 24,4533 га, на момент обстеження зазначена ділянка фактично не використовується. 
У ході перевірки також обстежено земельну ділянку з кадастровим номером 7421481600:04:000:0908, яка відповідно до відомостей Державного земельного кадастру є ділянкою сільськогосподарського призначення державної форми власності, що не передана у власність (користування) та має обмеження у використанні «заказник», але використовується для вирощування кукурудзи єдиним масивом із земельними ділянками, які перебувають в оренді ПП «Городнянські аграрні інвестиції» на площі 2,9292 га без будь-яких на те правових підстав.
Крім того, в рамках проведеної перевірки відібрано пояснення від керівника СТОВ «Верес», з яких встановлено, що в даному масиві орендовані земельні ділянки також находяться ПП «Городнянські аграрні інвестиції», земельну ділянку з кадастровим номером 7421481600:04:000:0897 підприємство СТОВ «Верес» не обробляє.
22.01.2021 державним інспектором у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель на території Чернігівської області, головним спеціалістом відділу контролю за використанням та охороною земель у Городнянському, Козелецькому, Куликівському, Менському, Ріпкінському, Чернігівському районах та м. Чернігові управління контролю за використанням та охороною земель Куцибою Ю.М. складено відносно ОСОБА_1 протокол № 875-ДК/07П/07/01/-21 про адміністративне правопорушення, яким, на підставі висновків акту перевірки встановлено порушення ст. 125, 126 Земельного кодексу України, також встановлено, що вказаним правопорушенням завдано шкоду, що підтверджується розрахунком розміру шкоди, завданої внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки. 
Крім того, 22.01.2021 Головним управлінням Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Чернігівській області Куцибою Ю.М. винесено постанову № 875ДК/0007По/08/01/-21 про закриття справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статтею 53 КУпАП та пунктом «б» частини 1 статті 211 Земельного кодексу України, у зв`язку із встановленням наявності у порушенні ознак злочину, відповідальність за який передбачено статтею 197-1 Кримінального кодексу України.
Не погоджуючись із вказаною постановою позивач звернувся до суду з даним позовом. 
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Згідно вимог частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 187 Земельного кодексу України контроль за використанням та охороною земель полягає в забезпеченні додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями і громадянами земельного законодавства України.
Згідно із статтею 188 Земельного кодексу України державний контроль за використанням та охороною земель здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, а за додержанням вимог законодавства про охорону земель - центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Порядок здійснення державного контролю за використанням та охороною земель встановлюється законом.
Статтею 5 Закону України ,,Про державний контроль за використанням та охороною земель  від 19 червня 2003 року № 963-IV (далі Закон № 963-IV) передбачено, що органом, який здійснює державний контроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, проведення моніторингу родючості ґрунтів є центральний орган виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі.
Пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 14 січня 2015 року № 15, визначено, що державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.
Враховуючи наведене, ГУ Держгеокадастру у Чернігівській області наділене повноваженнями щодо здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів. При цьому, об`єктом контролю є всі землі на території України, а також порядок їх використання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами.
Згідно з приписами ст. 6 Закону № 963-IV до повноважень центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі належить, зокрема, здійснення державного контролю за використанням та охороною земель у частині:
- додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства України та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю;
- виконання вимог щодо використання земельних ділянок за цільовим призначенням;
- додержання вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових угод, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок;
- ведення державного обліку і реєстрації земель, достовірності інформації про земельні ділянки та їх використання.
Відповідно до статті 9 Закону № 963-IV державний контроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель і моніторинг ґрунтів здійснюються шляхом: - проведення перевірок; - розгляду звернень юридичних і фізичних осіб; - участі у прийнятті в експлуатацію меліоративних систем і рекультивованих земель, захисних лісонасаджень, протиерозійних гідротехнічних споруд та інших об`єктів, які споруджуються з метою підвищення родючості ґрунтів та забезпечення охорони земель; - розгляду документації із землеустрою, пов`язаної з використанням та охороною земель; - проведення моніторингу ґрунтів та агрохімічної паспортизації земель сільськогосподарського призначення.
За змістом ст. 10 Закону № 963-IV державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель мають право, зокрема:
- давати обов`язкові для виконання вказівки (приписи) з питань використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель відповідно до їх повноважень, а також про зобов`язання приведення земельної ділянки у попередній стан у випадках, установлених законом, за рахунок особи, яка вчинила відповідне правопорушення, з відшкодуванням завданих власнику земельної ділянки збитків;
- складати акти перевірок чи протоколи про адміністративні правопорушення у сфері використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства про охорону земель та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, а також подавати в установленому законодавством України порядку до відповідних органів матеріали перевірок щодо притягнення винних осіб до відповідальності.
Виходячи з системного аналізу наведених нормативно-правових актів, колегія суддів дійшла висновку, що державний контроль за охороною та використанням земель може здійснюватися посадовими особами Держгеокадастру та його територіальних органів, які є державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель, у тому числі, шляхом проведення перевірок. Для реалізації завдань у сфері здійснення контролю за використанням та охороною земель державний інспектор має право, зокрема, видавати приписи, складати акти перевірки або протоколи про адміністративні правопорушення з метою притягнення винних осіб до відповідальності. При цьому, порядок проведення перевірки, види та порядок складання документів за наслідками перевірок у даній сфері, як слідує зі змісту статей 9-10 Закону № 963-IV, визначається іншими нормативно-правовими актами. Приписи про усунення виявлених порушень мають надаватися лише тим особам, які безпосередньо вчинили порушення вимог земельного законодавства.
З огляду на викладені норми чинного законодавства, висновки суду першої інстанції щодо відсутності у відповідача повноважень на здійснення перевірки за дотриманням вимог земельного законодавства, а також відсутності у головного спеціаліста відділу контролю за використанням та охороною земель у Городнянському, Козелецькому, Куликівському, Менському, Ріпкинському, Чернігівському районах та м. Чернігові управління контролю за використанням та охороною земель Головного управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Чернігівській області Куциби Ю.М. повноважень на розгляд справи про адміністративне правопорушення є цілком безпідставними. 
Також матеріалами справи у повній мірі спростовуються висновки суду першої інстанції щодо порушення відповідачем прав позивача при розгляді справи про адміністративне правопорушення. 
Відповідно положень ч. 1 ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами.
За приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за  законом  має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (стаття 277-1 КУпАП).
Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами передбаченими статтею 268 КУпАП.
Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.
При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.
Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.
Верховний Суд дійшов висновку, що обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти особу, щодо якої застосовується адміністративне стягнення не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи.
Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 742/3757/16-а, від 31 січня 2019 року у справі № 760/10803/15-а, від 19 вересня 2019 року у справі № 686/21230/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі № 486/92/17, від 14 листопада 2019 року у справі № 815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі № 804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі № 360/403/19.
Колегія суддів враховує, що особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.
Як вбачається з матеріалів справи, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення позивача повідомлено листом від 12.01.2021 року № 875-ДК/0093/04/01/-21, який відповідно до квитанції направлено позивачу 13.01.2021 року. 
Також безпідставними є висновки суду щодо недоведеності матеріалами справи про адміністративне правопорушення, що земельні ділянки, встановлені проведеною перевіркою самовільно обробляються саме ПП «Городнянські аграрні інвестиції», керівником якого є позивач. 
Нормами ст.251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255цього Кодексу.
Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи - ст. 280 КУпАП.
Натомість, як вбачається з наявної в матеріалах справи копії акта перевірки, а також акт обстеження земельної ділянки, від 18.12.2020 року № 875-ДК/329/АО/10/01/-20, земельні ділянки, які, як встановлено відповідачем та не заперечується позивачем, самовільно обробляються, не перебувають у власності чи користуванні ПП «Городнянські аграрні інвестиції».
Крім того, з матеріалів справи вбачається, що при проведенні перевірки відповідачем здійснено не лише візуальний огляд інспектованих земельних ділянок, а й із залученням інженера-землевпорядника ДП Чернігівського науково-дослідного та проектного інституту землеустрою Шимончука С.В. , за допомогою приладу South S660 № S66165123173390 , яким визначено точні межі земельних ділянок, що перебувають у користуванні ПП «Городнянські аграрні інвестиції» та тих що зайняті самовільно, встановлено оброблення таких єдиним масивом під вирощування кукурудзи, а дані отримані із вказаного приладу відображено в акті перевіри.  
Також проведеною перевіркою та обстеженням земельних ділянок встановлено, що вони суміжні з ділянками, що обробляє ПП «Городнянські аграрні інвестиції», зазначена обставина також сторонами не заперечується.
При цьому, проведеними заходами контролю встановлено, що такі землі (землі, що перебувають у користуванні ПП «Городнянські аграрні інвестиції»  та ті, що ні) оброблено єдиним масивом та використано для вирощування однієї культури (кукурудзи), що на переконання колегії суддів свідчить, що така земельна ділянка обробляється однією особою, у даному випадку ПП «Городнянські аграрні інвестиції». 
Також слід зауважити, що щодо частини самовільно зайнятих ПП «Городнянські аграрні інвестиції» земель є обмеження у їх використанні, оскільки віднесена до земель гідрологічного заказника.
Відповідно до офіційних даних Державного земельного кадастру, які доступні для ознайомлення у веб-ресурсі «Публічна кадастрова карта України» земельна ділянка з кадастровим помер 7421481600:04:000:0908 має обмеження - «Охоронна зона - гідрологічний заказник «Дігтярі-Вирвин».
Гідрологічний заказник місцевого значення «Дігтярі-Вирвин» на території Городнянського району (Хотівлянська. Ваганицька, Хоробицька сільські ради) на площі 653.0 га, створений згідно рішення Чернігівського облвиконкому від 27.12.1984 року № 454 та віднесено до переліку об`єктів природно-заповідного фонду Чернігівської області.
Приписами статті 7 Закону України «Про природно заповідний фонд» встановлено, що землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду.
Землі природно-заповідного фонду України, а також землі територій та об`єктів, що мають особливу екологічну, наукову, естетичну, господарську цінність і є відповідно до статті 6 цього Закону об`єктами комплексної охорони, належать до земель природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення.
На землях природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення забороняється будь-яка діяльність, яка негативно впливає або може негативно впливати на стан природних та історико-культурних комплексів та об`єктів чи перешкоджає їх використанню за цільовим призначенням.  
З огляду на встановлені судом обставини, висновки суду першої інстанції викладені у спірному рішенні у повній мірі спростовано як доводами апеляційної скарги так і матеріалами справи. 
Зі змісту ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно та всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
За змістом частини 1 статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Розглянувши доводи викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що судове рішення постановлено при неповному з`ясуванні обставин справи та з помилковим застосуванням норм матеріального права, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню та прийняттю нового рішення, згідно з яким позовні вимоги слід залишити без задоволення. 
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Чернігівській області на рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 06 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Чернігівській області про скасування постанови задовольнити. 
Рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 06 липня 2021 року скасувати, прийняти нову постанову якою позов ОСОБА_1 залишити без задоволення. 
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає, відповідно до ч. 3 ст. 272 КАС України.

Суддя-доповідач                                                                                                   	             О. О. Беспалов	
Суддя 	                  В. Ю. Ключкович	
Суддя	         А. Б. Парінов 	

(Повний текст постанови складено 28.09.2021 р.)