Ухвала
29 листопада 2021 року
м. Київ
справа № 233/5393/20
провадження № 51-5495ск21
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого          ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу прокурора Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області – ОСОБА_4 на ухвалу Донецького апеляційного суду 
від 09 вересня 2021 року щодо ОСОБА_5 ,
встановив: 
Вироком Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 15 квітня 2021 року ОСОБА_5 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК та йому призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки. Цим же вироком  ОСОБА_5 звільненого від відбування призначеного покаранняна підставі ст. 75 КК з іспитовим строком 
на 2 роки.
Ухвалою Донецького апеляційного суду від 09 вересня 2021 року вищевказаний вирок суду першої інстанції скасовано, а кримінальне провадження щодо 
 ОСОБА_5 закрито у зв`язку з встановленням відсутності в діянні складу кримінального правопорушення.
Прокурор звернувся до суду з касаційною скаргою на рішення суду апеляційної інстанції.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що її слід залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків.
Відповідно до ст. 425 КПК, крім інших, касаційну скаргу має право подати прокурор.
Виходячи з системного аналізу норм кримінального процесуального закону, право на подачу касаційної скарги має прокурор, який брав участь у судовому провадженні, а також, незалежно від такої участі, прокурори вищого рівня, зазначені в ч. 4 ст. 36 КПК.
Крім того, відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 листопада 2019 року (справа № 629/847/15-к), касаційну скаргу також має право подати прокурор, який був включений до групи прокурорів, однак не брав участі у судових засіданнях.
Так, з матеріалів касаційного провадження та долучених до касаційної скарги копій судових рішень вбачається, що сторону обвинувачення під час розгляду кримінального провадження в суді першої інстанції представляли прокурори ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , а в апеляційній інстанції прокурор ОСОБА_8 .
Проте, касаційну скаргу до Касаційного кримінального суду подав прокурор Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області – 
ОСОБА_4 , який, як убачається із судових рішень, не брав участь у судовому провадженні щодо  ОСОБА_5  у судах першої та апеляційної інстанцій, та, за посадою, не є прокурором вищого рівня, як це визначено у ч. 4 ст. 36 КПК.
Крім того, прокурором до касаційної скарги не долучено документів на підтвердження того, що він входив до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.
Таким чином, прокурором ОСОБА_4 не надано будь-яких об`єктивних даних, які б свідчили про право на касаційне оскарження судових рішень щодо 
 ОСОБА_5 .
Також, згідно зі ст. 427 КПК в касаційній скарзі, крім іншого, має бути наведено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Підстави для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції визначено у ч. 1 ст. 438 КПК. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статями 412–414 КПК.
Посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені у ст. 438 КПК,
що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи. 
У касаційній скарзі прокурор вказує на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність та невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого через м`якість.
Однак, прокурор посилаючись у касаційній скарзі на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону та неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність судом апеляційної інстанції, не наводить відповідного обґрунтування щодо незаконності оскарженого судового рішення з підстав, передбачених пунктами 1 та 2 ч. 1 ст. 438 КПК, з огляду на відповідні положення статей 370, 404, 412, 413 та 419 КПК у їх взаємозв`язку. 
Натомість, як убачається з касаційної скарги прокурора, він зазначає про неповноту судового розгляду та невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, що відповідно до вимог ст. 438 КПК, не є підставою для скасування чи зміни судових рішень судом касаційної інстанції.
Крім того, вказуючи на невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого через м`якість, прокурор 
залишив поза увагою те, що ухвалою Донецького апеляційного суду від 09 вересня 
2021 рокувирок суду першої інстанції щодо  ОСОБА_5 було скасовано, 
а кримінальне провадження відносно нього закрито. 
Вказане унеможливлює касаційний суд надати свою оцінку призначеному 
ОСОБА_5 покаранню у вироку суду першої інстанції, який на даний час скасований.
Наявність вказаних недоліків у скарзі, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Відповідно до ст. 429 КПК, суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, постановляє ухвалу
про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги
і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, котра подала касаційну скаргу.
Врахувавши вищенаведене, керуючись положеннями ст. 429 КПК, з огляду
на те, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу необхідно залишити без руху і надати строк на усунення недоліків.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу прокурора Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області – ОСОБА_4 залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги – п`ятнадцять днів з дня її отримання.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 	ОСОБА_2 	ОСОБА_3