Справа № 149/338/20
Провадження № 22-ц/801/2093/2021
Категорія: 68
Головуючий у суді 1-ї інстанції Вергелес В. О.
Доповідач:Шемета Т. М.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 жовтня 2021 року	Справа № 149/338/20	м. Вінниця	

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючої судді Шемети Т. М. (суддя – доповідач),
суддів Берегового О. Ю., Панасюка О. С., 
секретар судового засідання Француз М. Г.
учасники справи:
позивач  ОСОБА_1 ;
відповідач (особа яка подала апеляційну скаргу) ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 4 цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 12 серпня 2021 року, постановлену в складі судді Вергелеса В. О. в м. Хмільник, дата складення повного судового рішення відповідає даті його постановлення,-
в с т а н о в и в:
17 лютого 2020 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя та визнання права власності, уточнивши позовні вимоги, просив: поділити майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , визнавши за ним право власності на 1/2 частку незавершеного будівництвом будинку з надвірними спорудами з процентом готовності 80%, розташованого на АДРЕСА_1 , виділивши йому в натурі її частку, відповідно до висновку судово-будівельно-технічної експертизи. Стягнути з нього, позивача по справі, на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію в розмірі 49 091, 50 гривень за підвал літера "П" площею основи 140,5 кв.м., вартістю 98 183, 00 гривень, в будинку по АДРЕСА_1 .
Ухвалою Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 12 серпня 2021 року задоволено клопотання ОСОБА_1 , призначено судову будівельно - технічну експертизу, проведення якої доручено ТОВ «Експертно-юридична фірма «Соломон».
На вирішення експертів поставлено наступні питання:
- Який процент готовності та яка дійсна ринкова вартість на час проведення експертизи незавершеного будівництвом будинку по АДРЕСА_1 , забудовником якого за Будівельним паспортом від 31.07.2014 року значиться ОСОБА_4 (реєстраційний номер № 75-14)?; 
- Чи можливо технічно з дотриманням будівельних норм та правил поділити незавершений будівництвом будинок по АДРЕСА_1 в натурі по 1/2 частці кожному з співвласників?; 
-  Якщо поділ можливий, то надати можливі варіанти поділу з можливістю закінчення будівництва будинку кожним з співвласників своєї частки окремо; 
- У разі неможливості поділу незавершеного будівництвом будинку зазначити чому саме неможливий?; 
- Визначити розмір можливої грошової компенсації за відступлення від рівності частки у випадку неможливості розділу будинку в рівних частках кожному.
Витрати за проведення експертизи покладено на позивача ОСОБА_1 .
Провадження у справі зупинене на час проведення експертизи.
Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що призначення судової будівельно – технічної експертизи у цій справі, враховуючи предмет спору, є необхідним, оскільки дослідження обставин для вирішення питання про можливе визнання права власності на 1/2 частку незавершеного будівництвом житлового будинку та поділ цього будинку у натурі входять до предмета доказування та потребують спеціальних знань.
Із такою ухвалою не погодилася відповідач  ОСОБА_2 , 25 серпня 2020 року подала апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду по суті до суду першої інстанції.
Основні доводи апеляційної скарги зводяться до того, що на вирішення експертизи поставлені питання, які не входять до предмета доказування. Зауважує, що у шлюбі з позивачем вони перебували з 2013 по 2016 рік, спірний будинок було придбано нею в 2010 році, в підтвердження чого вона надала відповідні докази. До шлюбу незавершений будівництвом житловий будинок уже був зведений. У період шлюбу будівельні роботи не проводились. Вказує, що надала докази понесення нею витрат на будівництво будинку у період з 2017 року по лютий 2020 року та зазначає, що будівництво триває по цей час, однак позивач не має до цього жодного відношення, тому вважає, що на розгляд експертам безпідставно ставляться питання щодо стану готовності незавершеного будівництвом будинку та його поділ на теперешній час, стверджує, що це виходить за межі предмету доказування та заявлених вимог.
Від ОСОБА_1 впродовж встановленого апеляційним судом строку, відзив на апеляційну скаргу не надійшов.
В судове засідання апеляційного суду сторони не з`явились про день та час розгляду справи повідомлені належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про направлення їм судових повісток.
Частинами 1, 2 статті 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. 
Апеляційний суд, заслухавши доповідь судді - доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, приходить до наступних висновків.
Частиною першою статті 103 ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу в справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи у разі якщо, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, також за умови що сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
За змістом наведеної норми судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.
По справі встановлено, що 17 лютого 2020 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя та визнання права власності (т. 1 а. с. 3 – 6).
Статтю 69 СК України встановлено, що дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу.
Відповідно до статті 70 СК України у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.
Статтею 71 СК України визначено, що майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі.
Якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. При цьому суд бере до уваги інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставини, що мають істотне значення.
Як роз`яснено в пунктах 22-24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року № 11, поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69, 72 Сімейного кодексу України та статті 372 Цивільного кодексу України. Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.
За таких обставин для поділу спільного майна необхідно встановити його обсяг та вартість спірного майна.
Відповідно ч. 1, 2, 4, 5 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Згідно з ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.
Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).
Доводи апеляційної скарги про те, що на вирішення експертизи поставлені питання, які не входять до предмета доказування, суд не приймає, оскільки предметом позову є поділ майна подружжя, а тому питання вартості об`єктів спільної сумісної власності подружжя та можливих варіантів їх поділу, входять до предмета доказування у даній справі.
Згідно вимог цивільного процесуального законодавства дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, встановлюються, зокрема, висновками експертів.
При цьому апеляційний суд зауважує, що відповідно до ст. 110 ЦПК України, жодний доказ, зокрема висновок експерта, не має для суду заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.
Доводи відповідача відносно безпідставності проведення експертизи, а саме: про те, що на розгляд експертам безпідставно ставляться питання щодо стану готовності незавершеного будівництвом будинку та його поділ, так як за твердженням відповідача позивач не має до будівництва спірного будинку жодного відношення, не заслуговують на увагу, оскільки це питання буде вирішуватись в ході розгляду справи по суті.
Всі поставлені судом питання, стосуються позовних вимог ОСОБА_1 та предмета спору, яким є поділ спільної сумісної власності подружжя. 
Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з ст. 76, 81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Отже, враховуючи предмет спору, яким є поділ майна подружжя та характер спірних правовідносин, з урахуванням принципу змагальності, колегія суддів доходить висновку, що суд першої інстанції підставно задовольнив клопотання представника позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи та поставив питання, які мають значення для повного і об`єктивного з`ясування обставин щодо вартості об`єктів спільної сумісної власності подружжя та можливих способів їх поділу. Саме висновок такої експертизи є одним із доказів, що може підтверджувати або спростовувати обставини справи, на які посилається сторона.
Суд першої інстанції при задоволенні клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи дотримався положень ст. ст. 103,104 ЦПК України та правильно застосував їх до спірних правовідносин.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права, і правильним застосуванням норм матеріального права, і не може бути скасована з підстав, викладених у апеляційній скарзі.
Керуючись ст. ст. 268, 367, 368, 375, 383, 384, п.2 ч.3 ст. 389 ЦПК України, колегія суддів,-
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.
Ухвалу Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 12 серпня 2021 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуюча Т. М. Шемета

Судді О. Ю. Береговий

О. С. Панасюк