П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  295/9826/21 
Головуючий у 1-й інстанції:   Стрілецька О.В.  
Суддя-доповідач:  Курко О. П. 
11 жовтня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Курка О. П. 
суддів:  Шидловського В.Б.  Боровицького О. А. 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Богунського районного суду  м. Житомира від 09 серпня 2021 року (м.Житомир) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України, Головного управління пенсійного фонду України в Житомирській області, Управління пенсійного забезпечення військовослужбовців та деяких інших громадян, Управління Пенсійного фонду України в Богунському районі м. Житомира про визнання бездіяльності неправомірною, зобов`язання вчинити певні дії, 
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернувся до Богунського районного суду  м. Житомира з заявою в якій просив постановити окрему ухвалу в порядку ст. 249 КАС України про стягнення в дохід державного бюджету України штрафу з посадових осіб Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області за зловживання процесуальними правами та неналежне виконання професійних обов`язків; постановити окрему ухвалу, в якій викласти виявлені під час розгляду порушення закону, яку довести до відома суб`єктів владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли встановленому судом порушенню закону та сприяли невиконанню постанови Житомирського апеляційного адміністративного суду від 04.07.2011 року по справі №2-а-851/11; постановити окрему ухвалу, в якій викласти виявлені під час розгляду заяви порушення з ознаками злочину за ст. 382 КК України, зокрема, за ознаками умисного невиконання службовою особою постанови Житомирського адміністративного апеляційного суду, що набрала законної сили та перешкоджання її виконання, ухвалу надіслати прокурору або органу досудового розслідування, встановити строк на надання суду відповіді про вжиті заходи. 
Ухвалою Богунського районного суду  м. Житомира від 09 серпня 2021 року заяву ОСОБА_1 про постановлення окремої ухвали повернуто заявнику.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
На підставі ч. 2 ст. 312 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, дослідивши матеріали справи, ухвалу суду першої інстанції, приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з такого.
Суд першої інстанції, повертаючи заяву дійшов висновку про те, що заявником не надано доказів надсилання копії заяви на адресу третьої особи - Полтавського територіального центру комплектування та соціальної підтримки.
Колегія суддів не погоджується із такою ухвалою суду першої інстанції та зазначає, що вона підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду, з таких підстав.
Згідно ч.1 ст.167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.
До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).
Як встановлено ч. 2 ст. 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції, що заявником в порушення вимог абзацу десятого ч. 1 ст. 167 КАС України не надано доказів надіслання (надання) заяви іншим учасникам справи (провадження), з огляду на наступне.
Судом встановлено, що 28 липня 2021 року позивачем до суду першої інстанції було подано заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду в порядку ст. 383 КАС України. До цієї заяви було долучено: копія постанови Житомирського апеляційного адміністративного суду від 04 липня;  заява про встановлення судового контролю; копія фіскальних чеків Укрпошти від 28 липня 2021 року за № 1001427939979. 
Як свідчать матеріали справи, судом першої інстанції було відокремлено заяви: про встановлення судового контролю; про постановлення окремої ухвали, а доказ про направлення для відповідача поданого до суду заяв залишено з основною заявою стосовно предмета спору. 
Отже, суд вважає, що докази направлення відповідачу копії вказаних документів були долучені ОСОБА_1 та судом першої інстанції було відокремлено вказані докази.
Відтак,  суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку про повернення заяви позивача. 
Стосовно клопотання ОСОБА_1 про об`єднання в одне провадження адміністративних справ № 295/9825/21; № 295/9826/21; № 298/9823/21, то колегія суддів вважає, що воно не підлягає задоволенню, оскільки вказане належить до повноважень суду першої інстанції. Позивач не позбавлений можливості звернутися до суду першої інстанції із вказаною заявою.  
Щодо доводів суду першої інстанції про те, що в заяві не зазначено найменування всіх відповідачів, які брали участь в справі, їх поштові адреси, номера засобів зв`язку; відомості про набрання рішенням законної сили та про наявність відкритого касаційного провадження; відсутня інформація про день пред`явлення виконавчого листа до виконання; інформація про хід виконавчого провадження; на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються вимоги, заявник не зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до вимог ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження.
Так, у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".
У рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13.01.2000 Європейський суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог.
Таким чином, вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Вимогами ч.1 ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Згідно статті 320 КАС України підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції, при прийнятті ухвали дійшов помилкових висновків та порушив норми процесуального права, що є підставою для скасування ухвали та направлення справи для продовження розгляду.          
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Богунського районного суду  м. Житомира від 09 серпня 2021 року - скасувати.
Справу направити до Богунського районного суду  м. Житомира  для продовження розгляду.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий	 	 	Курко О. П.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Шидловський В.Б.    Боровицький О. А.