ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2021 року		Справа № 380/4390/21 пров. № А/857/17399/21	
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
судді-доповідача – Качмара В.Я.,
суддів – Затолочного В.С., Курильця А.Р.,
при секретарі судового засідання – Хомича О.Р.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2021 року (суддя Кедик М.В., м.Львів, повний текст складено 20 серпня 2021 року),

ВСТАНОВИВ:

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 (далі – в/ч НОМЕР_1 ) в якому просив:
визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо непроведення нарахування та виплати позивачу індексації грошового забезпечення за період з 01.11.2015 по 31.12.2015 та з 01.12.2018 до 28.12.2020;
стягнути з в/ч НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період 01.11.2015 по 31.12.2015 та з 01.12.2018 до 28.12.2020 в розмірі 5021,64 грн;
визнати протиправною бездіяльність в/ч НОМЕР_1 щодо непроведення 28.12.2020 повного розрахунку грошового забезпечення при звільненні ОСОБА_1 з військової служби;
стягнути з відповідача на користь позивача середній розмір грошового забезпечення за час затримки розрахунку при звільненні з військової служби.
Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2021 року позов залишено без розгляду. 
Не погодившись із постановленою ухвалою, її оскаржив позивач, який із покликанням на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та порушення норм процесуального права, просить таку скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В доводах до апеляційної скарги вказує, що жодних повісток, ухвали про відкриття провадження у справі, призначення справи до загального розгляду та про залишення позовної заяви без розгляду від суду позивач та його представник не отримували. Таким чином вони не можуть вважатися такими, що належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду справи.
Відповідач відзиву на апеляційну скаргу не подав.
Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, а тому, апеляційний суд, відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС), вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників справи, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивач та його представник повторно не прибули у підготовче засідання без поважних причин та від них не надходила заяви про розгляд справи за їх відсутності.
Такі висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з порушенням норм процесуального права, з таких міркувань.
Апеляційним судом, з урахуванням встановленого судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи те, що ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 26 березня 2021 року відкрито спрощене позовне провадження в цій справі, без повідомлення сторін.
Вказана ухвала надіслана на електронну адресу представника позивача, що зазначена у позові. Відповіді про те, що така ухвала отримана саме представником позивача у матеріалах справи відсутня (а.с.23-26).
Ухвалою судді від 3 червня 2021 року суд перейшов із спрощеного позовного провадження до розгляду справи №380/4390/21 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 28.07.2021 о 9/30 год.
16.06.2021 до суду першої інстанції повернувся конверт, що був адресований позивачу, із відміткою «дійсно не проживає».
23.07.2021 сформовано телефонограму про те, що представнику позивача ОСОБА_2 повідомлено, що 28.07.2021 о 9/30 год відбудеться розгляд адміністративної справі №380/4390/21 (а.с.56-57, 63-64).
У підготовче засідання 28.07.2021 позивач чи його представник не прибули. Розгляд справи відкладено на 18.08.2021 у зв`язку з неявкою сторін.
10.08.2021 на адресу суду повернувся поштовий конверт, направлений позивачу за адресою, яка зазначена у позовній заяві з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.66, 69).
Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Європейський суд з прав людини в рішенні від 8 листопада 2018 року у справі Созонов та інші проти України зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи. Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною. ЄСПЛ дійшов висновку, що на національні суди покладено обов`язок з`ясувати, чи були повістки або інші судові документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зобов`язані фіксувати таку інформацію в тексті рішення. У разі невручення стороні належним чином судових документів вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні.
Згідно із частиною першою статті 45 КАС учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до статті 124 КАС судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями. Повістки про виклик до суду надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення - учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов`язковою. Судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.
Відповідно до вимог статті 129 КАС за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві. Учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.
Порядок вручення учасникам справи судового рішення визначається статтею 251 КАС.
Так, приписами частини п`ятої статті 251 КАС передбачено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса у особи відсутня.
Відповідно до частини шостої згаданої статті днем вручення судового рішення є: день вручення судового рішення під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Частина одинадцята передбачає, що у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.
Частиною другою статті 131 КАС встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.
Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені статтею 205 КАС. Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності. 
З аналізу наведених норм КАС слідує, що застосування наведених норм статті 205 КАС і, як наслідок пункту 4 частини першої статті 240 КАС, передбачає наявність таких обов`язкових умов: 1) позивач належним чином повідомлений про дату, час і місце проведення судового засідання; 2) позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки; 3) неявка позивача перешкоджає розгляду справи по суті; 4) від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності; 5) відповідач не наполягає на розгляді справи по суті за відсутності позивача на підставі наявних у ній доказів.
З матеріалів справи видно, що копія ухвали про відкриття апеляційного провадження надіслана представнику позивача на його електронну адресу. 
Копія ухвали про відкриття провадження у справі та призначення справи за правилами загального провадження на 28.07.2021 направлена позивачу поштою, проте таке повідомлення повернулось до суду із відміткою «дійсно не проживає».
Апеляційний суд, враховує, що в адміністративному позові відсутні будь-які прохання про направлення процесуальних документів у справі на електронну адресу чи повідомлення про розгляд справи телефонограмою. Разом з тим, суд першої інстанції надсилав копію ухвали про відкриття провадження у справі на електронну адресу представника позивача. 
Водночас, аналіз приписів статей 124, 129, 251, підпунктів 15.1, 15.15 підпункту 15 пункту 1 розділу VІІ «Перехідні положення» КАС, якими встановлено порядок направлення копій процесуальних та інших документів, свідчить про обов`язок суду направлення копій процесуальних документів рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Питання належності вручення процесуальних документів учасникам справи було предметом неодноразового аналізу Верховним Судом. Так, зокрема у постановах від 1 липня 2021 року (справи №522/3546/20, №802/118/17-а), 17 червня 2021 року (справа № 420/2097/20), від 9 квітня 2021 року (справа №500/90/19) тощо Верховний Суд зазначив про необхідність застосування саме положень підпункту 15.15 пункту 15 частини першої розділу VІІ Перехідні положення КАС та вручення судових рішень судами в паперовій формі.
Крім того, однією з умов залишення позову без розгляду через повторну неявку у судове засідання позивача чи його представника є вирішення питання про можливість/неможливість розгляду справи по суті за відсутності указаних осіб. Апеляційний суд зазначає, що якщо неявка позивача не перешкоджає розгляду справи по суті, то судом мають застосовуватись приписи пунктів 1, 2 частини третьої статті 205 КАС. Проте, надання оцінки цьому питанню має бути належним чином відображено у відповідному судовому рішенні. Разом з тим, судом першої інстанції у цій справі не було надано відповіді на зазначене питання.
Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції не було встановлено сукупності умов для застосування положень пункту 4 частини першої статті 240 КАС, що свідчить про порушення судами норм процесуального права.
Відповідно до статті 320 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Підсумовуючи, суд апеляційної інстанції приходить до переконання про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання. Відтак, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до цього ж суду для продовження її розгляду по суті.
Керуючись статтями 308, 310, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 328 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2021 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач	 	В. Я. Качмар 	
судді	 	В. С. Затолочний 	
 	 	А. Р. Курилець  	
Повне судове рішення складено 22 жовтня 2021 року.