П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

25 листопада 2021 р.	м. Одеса	Справа № 522/4319/20	
                                                                                                               
                                                                                                                      Головуючий в І інстанції: Чернявська Л.М.
                                                                                        Дата та місце ухвалення рішення: 07.07.2021 р. м. Одеса
          
                  П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

                                                 судді-доповідача – Шеметенко Л.П.
                                                                   судді – Стас Л.В.
                                                                   судді – Турецької І.О.

                                                за участю секретаря – Чернецької В.Р.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 07 липня 2021 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, третя особа - заступник начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Єфремов Вячеслав Юрійович, про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2020 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, третя особа - заступник начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Єфремов Вячеслав Юрійович, про визнання противоправною та скасування постанови № 096/20 від 27.02.2020 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення. 
Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 07 липня 2021 року у задоволенні позову відмовлено. 
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове про задоволення позову, наголошуючи на неповному з`ясуванні судом першої інстанції всіх обставин, що мають значення для вирішення справи, неправильному застосуванні норм матеріального права, порушенні норм процесуального права. 
Представником відповідача подано клопотання про залишення апеляційної скарги без розгляду з підстав пропуску строку на апеляційне оскарження. 
Вислухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків. 
Судом першої інстанції встановлено, що в період з 04.12.2019 року по 16.12.2019 року, зокрема, на підставі звернення фізичних/юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (вх. № 01-5/200-вх від 14.11.2019 року), Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Будівництво індивідуальних житлових будинків, що будуються із знесенням існуючих на ділянках будинків і споруд за адресою: АДРЕСА_1 / АДРЕСА_2 », замовник - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за результатами якої складено акт № 002043 від 16.12.2019 року.
Згідно вказаного акту, перевіркою встановлено, що Управлінням ДАБК Одеської міської ради 27.09.2018 року зареєстровані вісім повідомлень про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту, на земельних ділянках з кадастровими номерами: 5110136900:22:009:0074, 5110136900:22:009:0075, 5110136900:22:009:0076, 5110136900:22:009:0077, 5110136900:22:009:0078, 5110136900:22:009:0079, 5110136900:22:009:0080, 5110136900:22:009:0081, замовник                  ОСОБА_1 , ОСОБА_3 .
Також, відповідач встановив, що Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради 14.09.2018 року видані будівельні паспорти на індивідуальні житлові будинки за адресою: АДРЕСА_1 / АДРЕСА_2 , замовник, зокрема, ОСОБА_2 , на 8 об`єктів будівництва, окремих двоповерхових індивідуальних житлових будинків з мансардним поверхом, на 8 земельних ділянках, однак, будівельні роботи, які виконуються за вищевказаною адресою не відповідають виданим будівельним паспортам, оскільки будується один об`єкт, а не як вказано у будівельних паспортах та повідомленнях 8-окремих індивідуальних будинків, збільшено площу забудови, несучі стіни виконуються з суцільного залізобетону з армованим каркасом та колонами, розміри якого не співпадають з розмірами, наведеними в документах, які є у складі будівельних паспортів, на будівельному майданчику влаштовано котлован орієнтованою глибиною 3 м, завершені роботи з улаштування залізобетонних фундаментних ростверків, проводяться роботи з монтажу армокаркасів колон.
Таким чином, за результатами проведеної відповідачем перевірки встановлено, що замовником (зокрема, ОСОБА_1 ) виконуються будівельні роботи з відхиленням від містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва житлових будинків, встановлених схемою забудови земельної ділянки, чим порушено ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».
За результатами перевірки відповідачем винесено припис від 16.12.2019 року щодо усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил шляхом приведення збудованих конструкцій та споруд у відповідності до містобудівних та архітектурних вимог у строк до 16.01.2020 року, а також постановою від 28.12.2019 року                      № 889/19 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн. 
Матеріали вказаної перевірки направлені відповідачем засобами поштового зв`язку та факт отримання позивачем, зокрема, наведеного припису не оспорюється останнім у даній справі. 
В період з 12.02.2020 року по 13.02.2020 року відповідачем проведено перевірку виконання вимог наведеного припису від 16.12.2019 року щодо усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за результатами якої складено акт від 13.02.2020 року № 000208.
Згідно вказаного акту, під час виїзду на місце 12.02.2020 року у присутності уповноваженої особи за довіреністю, зареєстрованої в реєстрі за № 1072 від 26.07.2018 року, ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_3 , встановлено, що замовники будівництва, зокрема, ОСОБА_1 , не виконали вимоги приписів, а саме: на будівельному майданчику проводяться будівельні роботи з влаштування залізобетонного монолітного каркасу багатоосної будівлі, виконані колони підвалу, першого поверху і другого поверху, перекриття підвалу та перекриття першого поверху, проводяться будівельні роботи з монтажу опалубки для влаштування перекриття другого поверху, виконані залізобетонні посиливаючі діафрагми в окремих осях забудови, будується єдина будівля з підвальним приміщенням під площею всієї забудови, побудовано два поверхи єдиного багатоосного будинку, але у 8 будівельних паспортах забудови 8 земельних ділянок вказано, що будуються двоповерхові індивідуальні житлові будинки з мансардним поверхом, фактично будується один об`єкт, а не як вказано у будівельних паспортах та у повідомленнях про початок будівельних робіт.
За результатом перевірки складено протокол від 13.02.2020 року про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, що виразилось у невиконанні припису від 16.12.2019 року щодо усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Акт перевірки від 13.02.2020 року № 000208 та протокол про адміністративне правопорушення від 13.02.2020 року, а також лист з повідомленням про проведення розгляду справи про адміністративне правопорушення 27.02.2020 року отримані позивачем                    22.02.2020 року, що підтверджується наявними в матеріалах справи повідомленням про вручення цих акту та протоколу. 
На розгляд справи про адміністративне правопорушення позивач не з`явився. 
27.02.2020 року відповідачем винесено постанову № 096/20, якою позивача визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП (невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю) та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 гривень.
Не погоджуючись із вказаною постановою, позивач звернувся до суду з даним позовом. 
Вирішуючи справу та відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що під час виїзду на місце 12.02.2020 року у присутності уповноваженої особи за довіреністю, зареєстрованої в реєстрі за № 1072 від 26.07.2018 року, ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_3 , встановлено, що позивачем не виконано вимоги припису № 742/19 від 16.12.2019 року.
Суд першої інстанції зазначив, що за результатом перевірки складено акт № 000206                   від 13.02.2020 року, протокол від 13.02.2020 року про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, оскільки позивачем не виконано вимоги вищевказаного припису Управління № 741/19 від 16.12.2019 року, чим порушено пп. «а», «б» п. 3 ч. 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 3 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.
Також, суд першої інстанції вказав на те, що матеріали вищевказаної перевірки, в яких зазначено час та дата розгляду справи, вручено 22.02.2020 року позивачу, що підтверджується підписом на рекомендованому поштовому повідомленні.
На підставі наведеного, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем цілком правомірно 27.02.2020 року здійснено розгляд справи про адміністративне правопорушення та винесено постанову про адміністративне правопорушення № 096/20 від 27.02.2020 року, якою позивача визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП (невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю).
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову з огляду на викладене. 
Частинами 1, 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»                № 3038-VI від 17.02.2011 року (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом;
Аналогічні вимоги містить п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин, далі Порядок № 553).
Також, згідно п.п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
При цьому, згідно п. 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Крім того, відповідно до вимог п.п. 16-21 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
У відповідності до вимог ч. 1 ст. 268, ч. 1 ст. 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення.
Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.
Згідно ч. 1 ст. 188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
З аналізу наведених вимог чинного на момент виникнення спірних правовідносин законодавства вбачається, що орган державного архітектурно-будівельного контролю наділений повноваженнями на видання суб`єктам містобудування приписів щодо усунення ними порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, які є обов`язковими до виконання, а також здійснювати позапланову перевірку виконання вимог таких приписів.
При цьому, як приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»                   № 3038-VI від 17.02.2011 року, так і положення Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553                        від 23.05.2011 року, не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. 
Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку № 533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.
В свою чергу, встановлення органом державного архітектурно-будівельного контролю обставин щодо не виконання наданих приписів щодо усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил є підставою для притягнення суб`єкта містобудування до адміністративної відповідальності згідно ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.
З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана постанова про накладення на позивача адміністративного стягнення на підставі ч. 1 ст. 188-42 КУпАП винесена за результатами позапланової перевірки виконання позивачем вимог припису органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.12.2019 року, що цілком відповідає наведеним вимогам Закону № 3038-VI та Порядку № 553.
З огляду на викладене, колегія суддів відхиляє доводи позовної заяви та апеляційної скарги позивача щодо відсутності у відповідача підстав для проведення оскаржуваної позапланової перевірки, неповідомлення позивача про проведення такого позапланового заходу та відповідно про відсутність підстав для притягнення позивача до адміністративної відповідальності за невиконання припису щодо усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. 
Колегія суддів зазначає, що постанови Верховного Суду, на які посилається апелянт, прийняті за інших обставин, а тому, не можуть бути застосовані у даній справі. 
Також, з матеріалів справи вбачається, що припис від 16.12.2019 року щодо усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил шляхом приведення збудованих конструкцій та споруд у відповідності до містобудівних та архітектурних вимог у строк до 16.01.2020 року, невиконання якого і стало підставою для проведення спірної перевірки та винесення оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення, був прийнятий відповідачем у зв`язку із встановленням попередньою перевіркою обставин щодо будівництва об`єкта за адресою: м. Одеса, вул. Обільна, діл.90/ АДРЕСА_2 , з відхиленнями від схеми забудови земельної ділянки та архітектурних рішень, а саме відповідач встановив, що Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради 14.09.2018 року видані будівельні паспорти на індивідуальні житлові будинки за адресою: АДРЕСА_1 / АДРЕСА_2 , замовник, зокрема, Сажумян Алон, на 8 об`єктів будівництва, окремих двоповерхових індивідуальних житлових будинків з мансардним поверхом, на 8 земельних ділянках, однак, будівельні роботи, які виконуються за вищевказаною адресою не відповідають виданим будівельним паспортам, оскільки будується один об`єкт, а не як вказано у будівельних паспортах та повідомленнях про початок будівельних робіт 8-окремих індивідуальних будинків, збільшено площу забудови, несучі стіни виконуються з суцільного залізобетону з армованим каркасом та колонами, розміри якого не співпадають з розмірами, наведеними в документах, які є складовими будівельних паспортів, на будівельному майданчику влаштовано котлован орієнтованою глибиною 3 м, завершені роботи з улаштування залізобетонних фундаментних ростверків, проводяться роботи з монтажу армокаркасів колон.
Встановлені відповідачем обставини щодо невиконання вимог наведеного припису та не усунення встановлених попередньою перевіркою порушень щодо виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку з відхиленням від містобудівних та архітектурних вимог до розміщення будівництва житлових будинків, встановлених схемою забудови земельної ділянки, жодним чином не оспорюється позивачем, а також позивач доказів щодо оскарження виданого йому припису не надано.
Тобто, у даній справі позивач не заперечує, що ним допущені наведені порушення та останній не виконав вимоги припису відповідача щодо їх усунення, що і стало підставою для прийняття оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення. 
Що стосується посилань позивача в позовній заяві та поданій апеляційній скарзі на те, що перевірка виконання наведеного припису про усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил була проведена відповідачем за його відсутності, що свідчить про протиправність постанови про накладення адміністративного стягнення за невиконання наведеного припису, колегія суддів зазначає наступне.
Так, згідно акту про проведення заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 13.02.2020 року № 000208, за результатами якого і винесено оскаржувану постанову, позапланова перевірка щодо виконання позивачем припису щодо усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.12.2019 року була проведена в присутності уповноваженого представника суб`єкта містобудування за довіреністю від 26.07.2018 року № 1072 ОСОБА_4 .
На підтвердження викладених в акті перевірки обставин відповідачем до суду надані матеріали фотофіксації.
Позивач не заперечує, що ОСОБА_4 є його представником.
В свою чергу, доводи позовної заяви та апеляційної скарги позивача щодо відсутності його та наведеного представника під час проведення перевірки не підтверджені з боку останнього жодними доказами.
Крім того, надаючи оцінку вказаним доводам позивача, колегія суддів враховує, що позивачем 22.02.2020 року були отримані акт перевірки від 13.02.2020 року № 000208 та протокол про адміністративне правопорушення, а також лист з повідомленням про проведення розгляду справи про адміністративне правопорушення 27.02.2020 року, що підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленням про вручення цих акту та протоколу. 
Тобто, позивачем завчасно до проведення розгляду справи про адміністративне правопорушення, який відбувся 27.02.2020 року, отримані акт перевірки та протокол про адміністративне правопорушення, які і стали підставою для винесення оскаржуваної постанови. 
Однак, позивач не скористався наданими йому правами, будь-яких пояснень та зауважень до відповідача не надав, на розгляд справи про адміністративне правопорушення не з`явився.
На підставі наведеного у сукупності, за встановлених обставин щодо не виконання позивачем вимог припису органу державного архітектурно-будівельного контролю, що не спростовано позивачем в ході судового розгляду справи, колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги та погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем цілком правомірно винесено оскаржувану постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та накладення на позивача штрафу за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, підстави для її скасування відсутні.
Що стосується посилань апелянта, як на підставу для скасування рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову, на обставини щодо розгляду справи за його відсутності, хоча його представником було подано клопотання про відкладення розгляду справи, колегія суддів зазначає, що згідно п. 3 ч. 3 ст. 317 КАС України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо справу розглянуто адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою. Разом з цим, позивач не оспорює, що йому було достеменно відомо про дату, час та місце розгляду справи, а тому, відповідно підстави для скасування рішення суду першої інстанції згідно вказаних вимог КАС України відсутні. Крім того, надаючи оцінку наведеним доводам апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що дана справа судом першої інстанції розглядалась неодноразово в судових засіданнях, в тому числі, в присутності представника позивача. Також, в судове засідання, яке проводилось до винесення судового рішення 25.05.2021 року, позивач та його представник не прибули, справу було відкладено на 07.07.2021 року. В свою чергу, в судове засіданні 07.07.2021 року позивач та його представник також не прибули, з моменту проведення попереднього судового засідання бажання ознайомитись з матеріалами справи не висловили, та представник позивача подав клопотання про відкладення розгляду справи засобами електронної пошти 06.07.2021 року о 19.30 год., яке зареєстровано судом у день проведення судового засідання. За таких обставин, 07.07.2021 року судом першої інстанції було винесено рішення у даній справі. З огляду на вищевикладене у сукупності колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції на підставі п. 3 ч. 3 ст. 317 КАС України.
Враховуючи викладені обставини та з огляду на наведені положення законодавства, оскільки доводи апеляційної скарги спростовуються наведеними висновками суду апеляційної інстанції та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення без змін.
При цьому, доходячи вказаного висновку, колегія суддів також відхиляє клопотання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про залишення апеляційної скарги без розгляду у зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження, оскільки ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02.11.2021 року позивачу поновлено строк на апеляційне оскарження та відкрито апеляційне провадження у даній справі. 
Керуючись ст.ст. 241, 243, 250, 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, –

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про залишення апеляційної скарги без розгляду – відмовити. 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення. 
Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 07 липня 2021 року – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Судове рішення складено у повному обсязі 25.11.2021 р.

        Суддя-доповідач:                                                                      Л.П. Шеметенко

         Суддя:                                                                                        Л.В. Стас  

         Суддя:                                                                                        І.О. Турецька