ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1631/21 Справа № 205/7762/21 	  	Суддя у 1-й інстанції - Таус М. М. Суддя у 2-й інстанції - Пістун А. О.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

26 жовтня 2021 року                                                        м. Дніпро
Суддя Дніпровського апеляційного суду Пістун А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро, апеляційну скаргу захисника Орешина Петра Петровича в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1  на постанову Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 29 вересня 2021 року якою 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Дніпропетровська, громадянки України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,- 
В С Т А Н О В И В :
Цією постановою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накладено на неї стягнення у вигляді штрафу у розмірі 51 грн.
При обставинах зазначених в оскаржуваній постанові, 22 серпня 2021 року об 11.40 год. ОСОБА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, біля будинку АДРЕСА_1 , виражалася нецензурною лайкою та погрожувала фізичною розправою потерпілій ОСОБА_2 , на зауваження не реагувала.
Не погоджуючись з вищевказаною постановою захисник Орешин П.П. в інтересах  ОСОБА_3  подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову суду скасувати та закрити провадження у справі.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції не прийняв до уваги посилання сторони захисту на відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Вказує, що аналіз пояснень дає підстави встановити про триваючий конфлікт з приводу неправомірних дій у минулому саме члена родини ОСОБА_4 до ОСОБА_1 .
Також зазначає, що суд першої інстанції не прийняв до уваги посилання сторони захисту на порушення вимог діючого законодавства з боку працівників патрульної поліції під час складання протоколу.

ОСОБА_1 та потерпіла ОСОБА_2 в судове засідання не з`явились, про місце та час розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки не повідомили.
В судовому засіданні захисник Орешина П.П. вважав за можливе слухати справу за відсутності ОСОБА_1 , підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши доводи, докази і вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, суд дійшов такого висновку.
Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.
Дані вимоги, судом першої інстанції виконані не були. 
Згідно зі ст. 9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Виходячи з диспозиції вказаної статті, об`єктивна сторона зазначеного правопорушення полягає у порушенні громадського порядку (урегульованої правовими та іншими соціальними нормами системи суспільних відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей) шляхом вживання нецензурної лайки в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та вчинення інших подібних дій.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.
Крім того, обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення, є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії, а саме неповага до суспільства, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.
Відповідно до абз. 2 п. 15 постанови Великої Палати Верховного суду від 03 липня 2019 року за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства (справа № 288/1158/16-к).
Фактичні обставини справи, встановлені судом на підставі відомостей, зафіксованих у протоколі про адміністративне правопорушення та доданих до нього письмових документів, а також в ході судового засідання, свідчать про те, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 склались неприязні стосунки, які мали місце і до подій, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, а дії ОСОБА_1 були зумовлені саме особистою неприязню до ОСОБА_2 , а не хуліганським мотивом.
Крім того, апеляційний суд не знайшов підтвердження тому, що дії ОСОБА_1 були спрямовані на порушення громадського порядку чи дійсно порушили громадський порядок. Допитані у судовому засіданні свідки взагалі не були присутні під час зазначених у протоколі подій.
Таким чином, дослідивши зазначені обставини, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 умислу на порушення громадського порядку та хуліганського мотиву, тобто бажання проявити неповагу до суспільства, показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.
Інкриміновані ОСОБА_1 дії не містять усіх обов`язкових ознак складу правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, а тому відсутній і склад адміністративного правопорушення в цілому.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу захисника Орешина Петра Петровича в інтересах особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1  – задовольнити.
Постанову Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 29 вересня 2021 року — скасувати.
Постановити нову постанову, якою ОСОБА_1 визнати невинуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та провадження по даній справі закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Пістун