ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"03" листопада 2021 р.           Справа№ 925/658/20
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Майданевича А.Г.
суддів:            Суліма  В.В. 
          Коротун О.М. 
 
секретар судового засідання: Вайнер Є.І.
за участю представників сторін: згідно з протоколом судового засідання від 03.11.2021
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу  Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс"
на рішення Господарського суду Черкаської області від 12.01.2021 (повний текст рішення складено 26.04.2021)
у справі №925/658/20 (суддя Грачов В.М.)
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" 
до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради 
про визнання незаконними дій та стягнення 1 415 138 грн 80 коп. збитків,- 

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду Черкаської області з позовом  до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради (далі - відповідач), в якому просило визнати незаконними дії Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради щодо відміни торгів по предмету закупівлі "ДК 021:2015:15540000-5 - сирні продукти", за результатами публічної закупівлі оголошення UA-2020-01-11-001634-с, та стягнути з відповідача на користь позивача 1 415 138 грн 80 коп. збитків.
В обґрунтування своїх вимог позивач вказав, що за результатами проведення відкритих торгів пропозиція позивача визнана найбільш економічно вигідною. Проте, відповідачем рішення про визнання позивача переможцем процедури закупівель не прийнято, пропозицію щодо укладення договору про закупівлю не направлено. Натомість, 17.04.2020 опубліковано протокольне рішення №3 про відміну торгів на підставі абз. 2 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі" у зв`язку з неможливістю усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель. Позивач вказав, що внаслідок неправомірних дій відповідача позивач не отримав прибуток у розмірі 1   415    138,80 грн, на який розраховував, що відповідно до ст.ст. 22, 1166 Цивілького кодексу України є підставою для стягнення з відповідача зазначеної суми збитків. 

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 12.01.2021 позов задоволено частково. 
Визнано незаконними дії Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, код ЄДРПОУ 36299692, місцезнаходження: 18000, м. Черкаси, вул. Гоголя, буд. 251 щодо відміни торгів по предмету закупівлі "ДК 021:2015:15540000-5 - Сирні продукти", оголошення UA-2020-01-11-001634-с. 
Стягнуто з Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, код ЄДРПОУ 36299692, місцезнаходження: 18000, м. Черкаси, вул. Гоголя, буд. 251 на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс", код ЄДРПОУ 30955757, місцезнаходження: 18002, м. Черкаси, вул. Благовісна, буд. 174 - 7 102 грн судових витрат. 
У задоволенні частини вимог про стягнення 1 415 138 грн 80 коп. збитків, 26 227 грн 09 коп. судових витрат на професійну правничу допомогу адвоката  відмовлено.
Задовольняючи позовні вимоги в частині визнання незаконними дії Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, суд вказав, що відповідач порушив умови частини 1 розділу VI "Результати торгів та укладання договору про закупівлю" Тендерної документації на закупівлю товару за кодом ДК 021:2015:15540000-5 - Сирні продукти, ч. 1 ст. 31 Закону № 922-VIII, у зв`язку з неможливістю усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель.
Відмовляючи у задоволенні позовної вимоги про стягнення 1 415 138 грн 80 коп. збитків, суд зазначив, що обраний позивачем спосіб захисту порушеного права шляхом стягнення збитків у виді упущеної вигоди (неодержаного прибутку) не ґрунтується на законі.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Черкаської області від 12.01.2021 у справі № 925/658/20 в частині відмови у стягненні збитків (упущеної вигоди) та ухвалити нове, яким у відповідній частині задовольнити та стягнути з Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" збитки (упущену вигоду) у розмірі 1  415  138,80 грн та судові витрати.
Апеляційна скарга мотивована неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального і процесуального права. 
Апелянт вказує, що як учасник з яким погоджені всі істотні умови договору по закупівлі, запропонувавши найменшу ціну тендерної пропозиції по закупівлі з ідентифікатором UA-2020-01-11-001634-с, отримав право на поставку договірної продукції за кодом ДК 021:2015 - 15540000-5 Сирні продукти CPV 15540000-5 Cheese products, загальною ціною договору - 8 680 857,80 грн  з урахуванням ПДВ.
Скаржник стверджує, що підписані з постачальниками договори поставки та листи постачальників на підтвердження можливості здійснення поставки саме для закупівлі з ідентифікатором UA- 2020-01-11-001634-с, підтверджують те, що чистий дохід позивача у розмірі 1 415 138,80 грн, який би позивач отримав за результатами підписання договору по закупівлі продукції за кодом ДК 021:2015 - 15540000-5 Сирні продукти CPV 15540000-5 Cheese products, не є абстрактним, та підтверджує реальну можливість отримання позивачем зазначеної грошової суми, якби зобов`язання було виконано відповідачем належним чином.
Апелянт зазначає, що в діях відповідача наявні всі елементи цивільного правопорушення: протиправної поведінки, завданих збитків та причинно- наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та збитками.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу 

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем не було надано відзив на апеляційну скаргу, що, в свою чергу, не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції відповідно до частини 3 статті 263 Господарського процесуального кодексу України.
        
Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.05.2021 передані на розгляд колегії суддів у складі: Майданевич А.Г. - головуючий суддя, судді Сулім В.В., Коротун О.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.06.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 12.01.2021 у справі № 925/658/20 та призначений розгляд справи на 02.08.2021.
Судове засідання, призначене на 02.08.2021 не відбулось у зв`язку з замінуванням будівлі Північного апеляційного господарського суду.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.08.2021 продовжено строк розгляду апеляційної скарги та призначено розгляд справи на 14.09.2021.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.09.2021 відкладено розгляд справи № 925/658/20 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 12.01.2021 на 06.10.2021.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.10.2021 продовжено строк розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 12.01.2021 у справі № 925/658/20, відкладено розгляд справи на 03.11.2021.  

Явка представників сторін

Позивач та відповідач у судове засідання, призначене на 03.11.2021, не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, що підтверджується розпискою про відкладення та поштовим повідомленням, наявними в  матеріалах справи.
Враховуючи положення частини 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якого неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, та беручи до уваги, що явка позивача та відповідача обов`язковою в судове засідання не визнавалась, судова колегія вважає за можливе розглянути справу у відсутність зазначених представників.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

11.01.2020 Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради (замовник) оприлюднено на веб-порталі уповноваженого органу з питань закупівель "Prozorro" через систему електронних торгів за № UA-2020-01-11-001634-с оголошення про проведення відкритих торгів, предмет закупівлі: "ДК 021:2015:15540000-5 - Сирні продукти: сир твердий, сир кисломолочний жирністю не менше 9%, сир кисломолочний жирністю не менше 15 %". Розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість предмета закупівлі - 13212988 грн 58 коп. Кінцевий строк подання тендерних пропозицій - 08.04.2020 року, дата і час проведення електронного аукціону - 15.04.2020 року о 13 год. 24 хв. 
07.04.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс"  через електронну систему закупівель подало тендерну пропозицію на участь у вищезазначеній закупівлі.
09.04.2020 відповідачем прийнято рішення про допущення відповідача до аукціону.
15.04.2020 проведено електронний аукціон, за результатами якого позивачем запропоновано  найменшу ціну на товар у розмірі 8680857 грн 80 коп. 
17.04.2020 оприлюднено витяг з протокольного рішення №3 від 17.04.2020 уповноваженої особи, відповідальної за організацію та проведення процедур закупівель Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, відповідно до якого, на підставі абз. 2 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник відмінив торги по закупівлі код ДК 021:2015:15540000-5 - сирні продукти UA-2020-01-11-001634-с.
У відповідь на адвокатський запит позивача від 30.04.2020 Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради у листі № 68-12-3 від 08.05.2020 вказав, що офіційних претензій щодо виконання господарських зобов`язань ТОВ "Каштан-Плюс" за договірними відносинами в минулих роках Департаментом не висувалось, оперативно-господарські санкції до товариства відсутні.
01.07.2020 ТОВ "Каштан-Плюс" звернулось до відповідача із запитом про надання інформації щодо рішення про відміну закупівлі № 3 від 17.04.2020 та його підстави, проте відповідач залишив вказаний адвокатський запит без відповіді.
Звертаючись з позовними вимогами, позивач вказав, що внаслідок неправомірних дій відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" не отримало прибуток у розмірі 1   415    138,80 грн, на який розраховувало, що відповідно до ст.ст. 22, 1166 Цивілького кодексу України є підставою для стягнення зазначеної суми збитків з відповідача. 

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови 

У відповідності до вимог частин 1, 2, 4, 5  статті 269 Господарського процесуального кодексу України  суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Суд апеляційної інстанції переглядає справу №925/658/20  у межах доводів та вимог апеляційної скарги, а саме в частині вимог позивача про стягнення 1 415 138 грн 80 коп. збитків
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлено      Законом України "Про публічні закупівлі".
Відповідно до ст. 20 Закону України "Про публічні закупівлі"  відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерної пропозиції має бути подано не менше двох пропозицій.
Статтею 22 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено вимоги до тендерної документації, яка по суті є пропозицією з визначенням всіх істотних умов та представлення проекту договору.
Пунктом 5 ст. 28 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що у разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм ч. 4 ст. 10 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та визначає відповідність учасників кваліфікаційним критеріям до проведення автоматичної оцінки тендерних пропозицій у строк, що не перевищує 20 робочих днів. За результатами розгляду складається протокол розгляду тендерних пропозицій.
У статті 27 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що розкриття тендерних пропозицій з інформацією та документами, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, та інформацією і документами, що містять опис предмета закупівлі, здійснюється автоматично електронною системою закупівель відразу після закінчення електронного аукціону. Перед початком електронного аукціону  автоматично розкривається інформація про ціни/приведені ціни тендерних пропозицій. У разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до положень частини четвертої статті 10  Закону України "Про публічні закупівлі" у день і час закінчення строку подання тендерних пропозицій, зазначених в оголошенні про проведення процедури закупівлі, електронною системою закупівель автоматично розкривається частина тендерної пропозиції з інформацією та документами, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, та інформацією і документами, що містять технічний опис предмета закупівлі. Протокол розкриття тендерних пропозицій формується та оприлюднюється електронною системою закупівель автоматично в день розкриття пропозиції за формою, установленою Уповноваженим органом.
При розкритті тендерних пропозицій від 15.04.2020 по закупівлі з ідентифікатором UA-2020-01-11-001634-с встановлено, що за результатами проведення аукціону позивачем запропонована найменша ціна серед учасників.
У подальшому, 17.04.2020 відповідач прийняв рішення про відміну торгів у зв`язку з неможливістю усунути порушення, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель.
Відповідно до ч. 1. ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник відміняє торги в разі: відсутності  подальшої потреби в закупівлі товарів, робіт, послуг; неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель; порушення порядку оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі, повідомлення про намір укласти договір, подання  для участі  в них менше двох тендерних пропозицій, а в разі здійснення закупівлі за рамковими  угодами з кількома учасниками - менше трьох пропозицій; допущення до оцінки менше двох тендерних пропозицій, а в разі здійснення закупівлі за рамковими угодами з кількома учасниками менше трьох пропозицій; відхилення від тендерної пропозиції.
Як вказувалось вище, у відповідь на запит позивача від 30.04.2020 Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради у листі № 68-12-3 від 08.05.2020 вказав, що офіційних претензій щодо виконання господарських зобов`язань ТОВ "Каштан-Плюс" за договірними відносинами в минулих роках департаментом не висувалось, оперативно-господарські санкції до товариства відсутні.
01.07.2020 ТОВ "Каштан-Плюс" звернулось до відповідача із запитом про надання інформації щодо рішення про відміну закупівлі № 3 від 17.04.2020 та його підстави, проте відповідач залишив вказаний адвокатський запит без відповіді.
З матеріалів справи вбачається, що Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради не вказав на причини порушень торгів та не направив пропозиції по усуненню порушень учасникам торгів.
Одночасно, суд враховує обов`язок органу місцевого самоврядування доводити правомірність та обґрунтованість своїх дій по скасуванню тендерних закупівель, що відповідачем зроблено не було. 
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про визнання незаконними дій Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради щодо відміни торгів.
Щодо позовної вимоги про стягнення 1 415 138 грн 80 коп. збитків, колегія суддів зазначає наступне.
Відмовляючи у задоволенні позовної вимоги про стягнення 1 415 138 грн 80 коп. збитків, суд вказав, що обраний позивачем спосіб захисту порушеного права шляхом стягнення збитків у виді упущеної вигоди (неодержаного прибутку) не ґрунтується на законі.
Проте, колегія суддів не погоджується із висновком суду щодо відмови у задоволенні позовних вимог щодо стягнення 1 415 138 грн 80 коп. збитків  у зв`язку з невірним способом захисту, з огляду на наступне.
Право на звернення до господарського суду в установленому порядку гарантується. Ніхто не    може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не    є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (частини    1, 2  статті    4 Господарського процесуального кодексу України).
Згідно зі  статтею 55 Конституції України  права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
За змістом частини 1  статті 16 Цивільного кодексу України  кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Як способи захисту цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.
У частині 2  статті 16 Цивільного кодексу України  визначені способи здійснення захисту цивільних справ та інтересів судом. До них належать: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;        9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.
Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.
Аналогічні висновки викладені в п. 58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №923/876/16, а також у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі №338/180/17, від 11.09.2018 у справі №905/1926/16, від 30.01.2019 у справі №569/17272/15-ц, від 02.07.2019 у справі №48/340.
З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.
Враховуючи те,  що позивач звертувся до суду з позовом про стягнення збитків у зв`язку з протиправними діями Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради щодо відміни торгів, колегія суддів вважає, що обраний позивачем спосіб захисту відповідає змісту відповідного права та інтересу позивача і характеру його порушення.  Таким чином, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відмову в задоволенні позовних вимог щодо стягнення 1 415 138 грн 80 коп. збитків у зв`язку з невірним способом захисту.
Колегія суддів зазначає, що частинами першою та другою  статті 22 Цивільного кодексу України  встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Відповідно до статті 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.
Статтею 225 Господарського кодексу України встановлено, що до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включається, у тому числі, неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною. При визначенні розміру збитків, якщо інше не передбачено законом або договором, враховуються ціни, що існували за місцем виконання зобов`язання на день задоволення боржником у добровільному порядку вимоги сторони, яка зазнала збитків, а у разі якщо вимогу не задоволено у добровільному порядку, - на день подання до суду відповідного позову про стягнення збитків.
Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України).
Згідно із ст.ст. 1173, 1174 Цивільного кодексу України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів та осіб.
На відміну від загальної норми статті 1166 Цивільного кодексу України, яка вимагає встановлення усіх чотирьох елементів цивільного правопорушення (протиправна поведінка, наявність шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою, вина заподіювача шкоди), спеціальні норми статей 1173, 1174 цього Кодексу допускають можливість відшкодування шкоди незалежно від вини державних органів.
Отже, необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох елементів цивільного правопорушення: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинного зв`язку між неправомірними діями і заподіяною шкодою, і довести наявність цих елементів має позивач, який звернувся з позовом про стягнення шкоди на підставі статей 1173, 1174 Цивільного кодексу України. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
Колегія суддів апеляційного господарського суду вказує на правові позиції, викладені у постановах Верховного Суду від 10.12.2018 у справі № 902/320/17, від 27.11.2019 у справі № 242/4741/16-ц, в яких зазначено про те, що протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого внаслідок порушення належного йому майнового права та (або) ушкодженні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.
Обґрунтовуючи позовні вимоги про стягнення збитків у формі упущеної вигоди позивач вказав, що при підготовці до проведення спірної закупівлі звернувся до своїх потенційних постачальників з метою визначення цін на сирні продукти, які складають предмет спірної закупівлі. Ціни на постачання товариству сирних продуктів визначені на підставі листів ФОП Ляпкало Р.Г. та ТОВ «Торговий дім «ДМСЗ». Ціна за одиницю товару визначена за даними постачальників помножена на кількість товару згідно з специфікацією, яка розміщена замовником на веб-порталі уповноваженого органу, таким чином, отримано загальну суму витрат на виконання спірного договору про закупівлю. Сума доходу, який отримав би позивач обчислено як різницю між ціновою пропозицією позивача та витратами на закупівлі товару позивачем.
Однак, дослідивши матеріали справи, колегія суддів зазначає, що вимоги позивача ґрунтуються виключно на припущеннях та математичному розрахунку упущеної вигоди, оскільки позивачем не надано доказів підписання, укладання договорів на постачання, придбання сирної продукції після проведення відкритих торгів (перерахування коштів за сирну продукцію, що є предметом торгів), підписання товарних накладних на отримання сирної продукції, її зберігання, відвантаження тощо.
Тобто, позивачем не доведено належними та допустимими доказами наявності збитків та причинно-наслідкового зв`язку між відміною відповідачем торгів та вимогами позивача про стягнення збитків, які є обов`язковими елементами цивільного правопорушення.
Враховуючи вказане вище, колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні позовних вимог в частині стягнення збитків у розмірі 1 415138,80 грн.
Таким чином,  колегія суддів Північного апеляційного господарського суду погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні вимоги позивача про стягнення збитків у розмірі 1 415138,80 грн. Проте, оскільки суд першої інстанції в мотивувальній частині оскаржуваного судового рішення дійшов помилкового висновку про відмову в задоволенні позовних вимог щодо стягнення 1 415 138 грн 80 коп. збитків, у зв`язку з невірним способом захисту, колегія суддів вважає за необхідне застосувати положення  частини 4  статті 277 Господарського процесуального кодексу України  та змінити його мотивувальну частину, виклавши її в редакції даної постанови.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006  №3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України №4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.
У відповідності з пунктом 3 частини 2 статті 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. 
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76 Господарського процесуального кодексу України).
Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частини 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).
Апелянтом не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній  скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.
Відповідно  до статті 277     Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
За правилами частини 4    статті 277     Господарського процесуального кодексу України    зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.
З огляду на те, що суд першої інстанції дійшов правильного  висновку про відмову у задоволенні вимоги позивача про стягнення збитків у розмірі 1 415138,80 грн, тому скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 12.01.2021 у справі №925/658/20 задоволенню не підлягає. Резолютивна частина рішення господарського суду першої інстанції підлягає залишенню без змін, а мотивувальна частина рішення Господарського суду Черкаської області від 12.01.2021 у справі №925/658/20 в частині вимог про стягнення 1 415 138 грн 80 коп. збитків підлягає зміні, шляхом викладення її у редакції цієї  постанови.
      Керуючись статтями 129, 240, 269, 270, 275, 276, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

          1. Апеляційну скаргу  Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 12.01.2021 у справі №925/658/20  залишити без задоволення.
2. Мотивувальну частину рішення Господарського суду Черкаської області від 12.01.2021 у справі №925/658/20  змінити, виклавши її в редакції даної постанови.
3. Резолютивну частину рішення Господарського суду Черкаської області від 12.01.2021 у справі №925/658/20  залишити без змін.
4. Судові витрати за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс".
5.  Матеріали справи №925/658/20  повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до статей 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

          Повний текст постанови підписано  11.11.2021.

Головуючий суддя                                                            А.Г. Майданевич 

Судді                                                                                В.В. Сулім

                                                                                О.М. Коротун