ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
18 листопада 2021 року           справа №200/2664/21-а 

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Казначеєва Е.Г., суддів: Геращенка І.В.,  Міронової Г. М., секретаря судового засідання Ашумова Т.Е., позивача - ОСОБА_1 , третьої особи - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 травня 2021 р. у справі № 200/2664/21-а (головуючий І інстанції Тарасенко І.М.) за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області, третя особа ОСОБА_2 про  визнання протиправним та скасування рішення,-

                                                            ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області (далі - відповідач, КДКА), третя особа ОСОБА_2 (далі - третя особа, ОСОБА_2 ), в якому просив: визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області від 11.02.2021 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 3 частини 2 статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на два місяці, а також про зобов`язання позивача пройти спеціалізоване додаткове підвищення кваліфікації з питань адвокатської етики у Вищій школі адвокатури НААУ.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 17 травня 2021 року відмовлено в задоволені позовних вимог.
Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове яким задовольнити позовні вимоги. Обґрунтовано апеляційну скаргу тим, що вказана постанова винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права, висновки суду не відповідають обставинам справи.
В обґрунтування скарги зазначено, що спірне рішення відповідача є таким, що прийняте з грубим порушенням Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правил адвокатської етики, Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність. Висновки комісії не відповідають фактичним обставинам справи, що призвело до незаконного притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за відсутністю в його діях складу будь-яких дисциплінарних правопорушень. Також, відповідач необґрунтовано не врахував, що позивач є потерпілим в кримінальному провадженні відкритого у відношенні ОСОБА_2 , у зв`язку із викраденням досьє, що, зокрема, вплинуло на неможливість надання звітів про надання адвокатських послуг. Дисциплінарна комісія у рішенні не зазначила, які саме дії позивач повинен був виконати, які б підтверджували факт вирішення питання з клієнтом про розірвання угоди та підтверджував цей факт. Апелянт зазначає, що виконав всі дії, що були передбачені укладеними угодами, та належним чином повідомив клієнта про розірвання угод у необхідних випадках, про що останньому було відомо. Крім того, апелянт посилається на розгляд справи неповажним судом, оскільки провадження по справі було відкрите за позовною заявою, сформованою в системі "Електронний суд", поданої до функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Позивач в судовому засіданні доводи апеляційної скарги підтримав.
Третя особа в судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги заперечував.
Представник відповідача у судове засідання не з`явися, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що дає суду право провести апеляційний перегляд справи у його відсутність.
Суд, заслухавши суддю-доповідача, позивача, третьої особи, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.
ОСОБА_1 , відповідно до свідоцтва  від 12.03.2004 року є адвокатом та обліковується в Раді адвокатів Донецької області.
Між ОСОБА_2 та адвокатом ОСОБА_1 укладена угода про надання правової допомоги № 20, від 27.02.2018 року, відповідно до п. 1.1. якої Адвокат зобов`язувався надавати ОСОБА_2 консультаційні та юридичні послуги щодо представництва його інтересів в якості захисника та представника потерпілого по кримінальному провадженню за фактом заподіяння ОСОБА_2 тілесних ушкоджень в ході виконання службових обов`язків, за фактом скарги ОСОБА_3 , а також за фактом проведення щодо ОСОБА_2 службового розслідування. Відповідно до п. 3.2 вказаного договору розмір гонорару за надання правової допомоги встановлено в розмірі 5000,00 гривень, який ОСОБА_2 було сплачено.
Крім цього, між ОСОБА_2 та Адвокатом ОСОБА_1 була укладена угода про надання правової допомоги № 104 від 06.08.2018 року, відповідно до п. 1.1. якої Адвокат зобов`язувався надавати ОСОБА_2 консультаційні та юридичні послуги щодо представництва його інтересів в якості представника потерпілого по кримінальному провадженню за фактом скоєння відносно ОСОБА_2 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 343 КК України. Відповідно до п. 3.2 вказаного договору третьої особи було сплачено гонорар за надання правової допомоги в розмірі встановленому додатковою угодою.
Крім цього, між ОСОБА_2 та Адвокатом ОСОБА_1 була укладена угода про надання правової допомоги № 105 від 06.08.2018 року, відповідно до п. 1.1. якої Адвокат зобов`язувався надавати ОСОБА_2 консультаційні та юридичні послуги щодо представництва інтересів третьої особи в якості представника потерпілого по кримінальному провадженню за фактом скоєння відносно ОСОБА_2 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України. Відповідно до п. 3.2 вказаного договору ОСОБА_2 було сплачено гонорар за надання правової допомоги в розмірі встановленому додатковою угодою.
Крім цього, між ОСОБА_2  та адвокатом ОСОБА_1  укладена угода про надання правової допомоги № 6 від 18.01.2019 року, відповідно до п. 1.1. якої Адвокат зобов`язувався надати ОСОБА_2 консультаційні та юридичні послуги щодо представництва його інтересів в якості захисника по кримінальному провадженню за фактом підозри ОСОБА_2 в скоєнні кримінального правопорушення. Відповідно до п. 3.2 вказаного договору розмір гонорару за надання правової допомоги встановлено в розмірі 5000,00 гривень, який третьою особою було сплачено.
Крім цього, між ОСОБА_2 та адвокатом ОСОБА_1 була укладена угода про надання правової допомоги № 8 від 27.01.2019 року, відповідно до п. 1.1. якої Адвокат зобов`язувався надавати ОСОБА_2 консультаційні та юридичні послуги щодо представництва його інтересів в якості представника по адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 про визнання наказу про звільнення протиправним, скасування даного наказу та поновлення в органах поліції з усіма правами, передбаченого КАС України для сторони по справі без будь-яких обмежень. Відповідно до п. 3.2 вказаного договору розмір гонорару за надання правової допомоги встановлено в розмірі 3000,00 гривень, який третьою особою було сплачено.
Крім цього, між ОСОБА_2 та адвокатом ОСОБА_1  була укладена угода про надання правової допомоги № 9 від 29.01.2019 року, відповідно до п. 1.1. якої Адвокат зобов`язувався надавати ОСОБА_2 консультаційні та юридичні послуги щодо представництва його інтересів в якості представника потерпілого за фактом скоєння щодо ОСОБА_2 розбійного нападу з боку таксиста. Відповідно до п. 3.2 вказаного договору розмір гонорару за надання правової допомоги встановлено в розмірі 3000,00 гривень, який третьою особою було сплачено.
Крім цього, між ОСОБА_2 та адвокатом ОСОБА_1  була укладена угода про надання правової допомоги № 49 від 21.04.2018 року. Відповідно до п. 1.1. якої Адвокат зобов`язувався надавати ОСОБА_2 консультаційні та юридичні послуги щодо представництва його інтересів в якості представника по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 про оскарження акту розслідування нещасного випадку. Відповідно до п. 3.2 вказаного договору розмір гонорару за надання правової допомоги встановлено в розмірі 2000,00 гривень, який третьою особою було сплачено.
Крім цього, між ОСОБА_2 та адвокатом ОСОБА_1 була укладена угода про надання правової допомоги № 95 від 10.06.2019 року, відповідно до п. 1.1. якої Адвокат зобов`язувався надавати ОСОБА_2 консультаційні та юридичні послуги щодо представництва його інтересів в якості потерпілого за фактом застосування працівниками патрульної поліції 21.12.2018 року до ОСОБА_2 силового затримання та спеціальних засобів, в результаті чого третя особа отримав тілесні ушкодження за ч. 2 ст. 365 КК України. Відповідно до п. 3.2 вказаного договору розмір гонорару за надання правової допомоги встановлено в розмірі 3000,00 гривень, який ОСОБА_2 було сплачено.
Крім цього, між ОСОБА_2 та адвокатом ОСОБА_1  була укладена угода про надання правової допомоги № 227 від 24.08.2019 року, відповідно до п. 1.1. якої Адвокат зобов`язувався надавати ОСОБА_2 консультаційні та юридичні послуги щодо представництва його інтересів в якості представника по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації. Відповідно до п. 3.2 вказаного договору третьою особою було сплачено гонорар за надання правової допомоги в розмірі встановленому додатковою угодою.
17 жовтня 2016 ОСОБА_2 звернувся до кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області із скаргою відносно адвоката ОСОБА_1 щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності.
У вказаній скарзі, ОСОБА_2 , просив за результатами даної скарги та доданих матеріалів перевірки про дисциплінарний проступок адвоката порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 ; за результатами розгляду дисциплінарної справи провести перевірку по викладеним доводам та прийняти рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосувати до нього дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю та виключенням із єдиного реєстру адвокатів.
Вказана скарга була обґрунтована тим, що в ході виконання доручень вищевказаним договорам (угодам) про надання правової допомоги адвокат ОСОБА_1 допустив порушення присяги адвоката України, розголосив відомості, що становлять адвокатську таємницю, систематично порушував Закон та Правила адвокатської етики, а саме: адвокат ОСОБА_1 систематично не забезпечував явку в судові засідання; адвокат ставився до ОСОБА_2 під час розговору зухвало та виставляв себе, як адвоката набагато вище, ніж свого клієнта. 
14.01.2021 Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Донецької області у складі дисциплінарної палати за результатами розгляду скарги ОСОБА_2 щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 , довідки та матеріалів перевірки, прийняла рішення, яким порушила дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 за ознаками дисциплінарного проступку, передбаченого п. 3 частини 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме порушення вимог ст. 9 ч. 5, ст. 12 ч. 1, ст. 12-1 ч. 1, ст. 14 ч. 2, 3, ст. 18 ч. 1, ст. 26 ч. 2, ст. 32 ч. 1, ст. 35 ч. 1, ст. 65 ч. 1 Правил адвокатської етики.
11 лютого 2021 року рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області, притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 3 частини 2 статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Застосовано до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на два місяці та зобов`язано адвоката ОСОБА_1 пройти спеціалізоване додаткове підвищення кваліфікації з питань адвокатської етики у Вищій школі адвокатури НААУ.
Зі змісту вказаного рішення вбачається. що дисциплінарна палата КДКА Донецької області дійшла висновку, що адвокат ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 3 частини 2 статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме порушив норми  ч.5 ст.9, ч.1 ст.12, ч.1 ст.12-1, ч.2,3 ст.14, ч.2 ст.26, ч.1 ст.32, ч.1 ст.35, ч.1 ст. 65 Правил адвокатської етики.
Відмовляючи в задоволені позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що спірне рішення Кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури Донецької області від 11.02.2021  (провадження № 2/42) є таким, що було прийнято у відповідності до вимог законодавства,  без порушення процедури проведення дисциплінарного провадження.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та фактам, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Відповідно до ст. 33 Закону України від 05.07.2012 року № 5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон № 5076), адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Відповідно до статті 50 Закону , кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна та підзвітна конференції адвокатів регіону. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема: прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю, здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.
Згідно із ч. 5, 6 зазначеної статті, до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать: 1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; 5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України. У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата. Засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.
Згідно ст.. 37 Закону №5076, дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Відповідно до ст. 38 Закону №5076, заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.
Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.
Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Згідно ст. 39 Закону №5076, за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
Стаття 33 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року №120 (далі - Положення): Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Стаття 57 Положення встановлює, дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та її члени зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати заяви (скарги), перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства України і забезпечувати їх виконання.
Відповідно до ч.1, 2 ст. 40 Закону №5076, дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.
Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Згідно ст.. 41 Закону №5076, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.
Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.
Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.
Відповідно до пункту 7.9 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 16.02.2013 № 77, на засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (палати) ведеться протокол, який підписується Головою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та секретарем.
Рішенням Ради адвокатів України Національної асоціації адвокатів України від 19.11.2013 № 251 доповнено розділ 8 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону пунктом 8.12 наступного змісту «Рішення кваліфікаційної та дисциплінарної палат, як документи кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури окремо визначеної форми, є рішеннями кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, що видаються від імені кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за підписами Голови та Секретаря палати».
З аналізу зазначених норм вбачається, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій, як проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, порушення дисциплінарної справи, розгляд дисциплінарної справи, прийняття рішення у дисциплінарній справі. 
За результатами відповідної стадії дисциплінарного провадження приймається рішення. 
Після прийняття рішення про порушення дисциплінарної справи, дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, за результатами розгляду якої дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.
Таким чином, після прийняття рішення про порушення дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності або про закриття дисциплінарної справи.
Матеріали справи свідчать, що рішення відповідача про порушення дисциплінарної справи не скасовано в судовому порядку, а саме рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 16 квітня 2021 року, у справі № 200/1667/21-а, адміністративний позов ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області, третя особа - ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Донецької області від 14.01.2021 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 залишено без задоволення.
Як встановлено судами та підтверджується матеріалами справи, відповідачем не було порушено порядок розгляду скарги на відповідних стадіях та порядок прийняття рішення про дисциплінарний проступок. 
Як вбачається з матеріалів справи, позивач неодноразово повідомлявся про місце, день і час  розгляду скарги, та надавалась можливість приймати участь в її розгляді та наданні пояснень, але на засідання не з`явився, що підтверджується матеріалами справи та не спростовується позивачем. 
Щодо посилання апелянта на те, що розгляд справи відбувся за відсутністю позивача при наявному клопотанні про неможливість взяти участь у розгляді справи з поважних причин, суд зазначає, що за вимогами законодавства, у разі повторної неявки адвоката або особи яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки. 
Як підтверджують матеріали справи, позивач на слухання щодо розгляду дисциплінарної справи відносно нього не з`явився двічі 28.01.2021 року та 11.02.2021, що у відповідності до вимог законодавства надавало можливість відповідачеві розглянути справу за відсутністю позивача. 
Суд не приймає посилання позивача на те, що відповідач при прийнятті рішення не врахував, що позивач є потерпілим в кримінальному провадженні відкритого у відношенні ОСОБА_2 , у зв`язку із викраденням досьє, та не зупинив у зв`язку з цим дисциплінарне провадження, оскільки підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним саме дисциплінарного проступку, перелік яких наведений у частині 2 статті 34 Закону. Відтак, відкриття кримінального провадження або обов`язкова наявність вироку у кримінальній справі не може ставитися у залежність від можливості притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Суд зазначає, що відповідач надавав оцінку обставинам які виникли під час надання позивачем клієнту (третій стороні у справі) адвокатських послуг за відповідними угодами, та не здійснював дослідження обставин які виникли поза межами предмету перевірки.
Щодо посилання апелянта на втручання відповідача в ході розгляду скарги в діяльність працівника правоохоронного органу та здійснення тиску на адвоката як потерпілого по кримінальній справі, яке полягало в невиконані відповідачем постанови про зупинення дисциплінарного провадження щодо позивача до закінчення досудового слідства,  суд зазначає, що вказані дії не є предметом судового оскарження, та не стосуються процедури розгляду КДКА скарги заявника. 
З огляду на вказане, суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем дотримано процедуру розгляду дисциплінарної справи відносно позивача, передбачену ст.ст.38, 39, 40, 41 Закону № 5076, зокрема, належним чином зареєстровано скаргу на дії адвоката, проведено перевірку обставин, викладених у зверненнях, за результатами перевірки відкрито дисциплінарне провадження, про що повідомлено адвоката, та винесено рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, прийняте більшістю голосів присутніх на засіданні КДКА.
Щодо посилання апелянта на порушення порядку та процедури розгляду дисциплінарного провадження в зв`язку з тим, що розгляд дисциплінарної справи проведено неповновожним складом дисциплінарної палати, а саме те, що Голова дисциплінарної палати не має повноваження доручати сам собі перевірку скарги заявника, а тому і не може бути членом палати, який здійснює перевірку скарги, суд зазначає наступне.
Як вірно зазначено судом першої інстанції на час надходження скарги відносно позивача головою дисциплінарної палати КДКА Донецької області був ОСОБА_5, який надав 28.10.2020 доручення члену палати ОСОБА_4 , проводити перевірку щодо обставин, викладених в скарзі. 
20 листопада 2020 року головою дисциплінарної палати КДКА Донецької області із числа членів дисциплінарної палати КДКА Донецької області була обрана ОСОБА_4 .
Отже, у даному випадку на час надходження скарги відносно позивача Голова дисциплінарної палати не здійснював сам собі доручення щодо перевірки скарги заявника, що спростовує доводи позивача.
Крім того, відповідно до п. 5.3. Регламенту Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затверджений рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року №268 встановлені повноваження Голови палати, а саме: головує на засіданнях палати; готує матеріали для розгляду на засіданні палати та/або видає доручення щодо вивчення та підготовки/перевірки матеріалів члену палати; забезпечує належне діловодство та зберігання документів палати; забезпечує контроль за своєчасним та належним виконанням рішень палати; у відсутності Голови КДКА виконує його обов`язки.
Отже, законодавчим актом, який регулює діяльність КДКА, Дисциплінарної палати та розгляд скарг щодо поведінки адвоката, не заборонено Голові дисциплінарної палати проводити перевірку обставин за будь-якою скаргою, яка прийнята до розгляду Дисциплінарної палатою КДКА регіону.
Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Положенням «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність», що затверджене рішенням Ради адвокатів України від  30 серпня 2014 року № 120 зі змінами та доповненнями, не передбачено передоручення підготовки та перевірки матеріалів, як і не заборонено проведення такої перевірки Головою дисциплінарної палати.
Крім того, до складу дисциплінарної палати КДКА Донецької області входять 9 членів, про що зазначено в протоколі засідання від 11.02.2021. Відсутніми було 2 члена палати, про що зазначено в протоколі засідання дисциплінарної палати КДКА Донецької області від 11.02.2021. Тобто засідання дисциплінарної палати 11.02.2021 року з розгляду дисциплінарної справи здійснювалось повноважним складом, оскільки в ньому брали участь 7 членів палати, тобто більшості половини членів палати. При цьому, як вбачається з матеріалів справи, член палати ОСОБА_4 не брала участь в голосуванні, як особа, яка проводила перевірку обставин скарги. 
Тобто рішення прийняте більшістю голосів від загального складу палати. 
З огляду на викладене, посилання апелянта на те, що розгляд дисциплінарної справи був проведений неповним кількісним складом дисциплінарної палати не відповідають обставинам справи.
Щодо посилання апелянта на притягнення позивача до відповідальності за порушення Правил адвокатської етики, про порушення яких відсутнє звернення, суд зазначає, що відповідач розглянув скаргу ОСОБА_2 , в якій він вважав, що дії адвоката порушують певні положення Правил адвокатської етики. Відповідач в межах своєї компетенції та права дослідив обставини надання юридичної допомоги адвокатом ОСОБА_1 клієнту ОСОБА_2 за угодами, щодо яких йдеться в скарзі, на неналежне надання яких скаржився заявник, та дійшов до висновку про порушення Правил адвокатської етики позивачем при здійсненні свої професійних обов`язків. 
Щодо правомірності притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, суд зазначає наступне.
Згідно частини 1 статті 34 Закону, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
Дисциплінарним проступком адвоката є порушення правил адвокатської етики, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків ( п.п. 3, 5 частини 2 статті 34 Закону № 5076).
Відповідно до статті 31 Закону, право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється у разі: 1) подання адвокатом заяви про зупинення адвокатської діяльності; 2) набрання законної сили обвинувальним вироком суду стосовно адвоката за вчинення злочину, крім випадку, передбаченого пунктом 6 частини першої статті 32 цього Закону; 3) накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) визнання адвоката за рішенням суду недієздатним або обмежено дієздатним.
Згідно частини 6 статті 31 Закону № 5076-VI відомості про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю вносяться до Єдиного реєстру адвокатів України.
Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку;2) порушення адвокатом вимог щодо несумісності; 3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики.
Отже, за приписами ст.34 Закону порушення правил адвокатської етики та невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків є дисциплінарним проступком, що фактично було констатовано відповідачем в оскаржуваному рішенні.
Судами встановлено, що рішенням відповідача від 11.02.2020 позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосоване до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 2 місяці. Копія цього рішення була отримана позивачем. Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, перелік яких наведений у частині 2 статті 34 Закону, а саме порушення норми  ч.5 ст.9, ч.1 ст.12, ч.1 ст.12-1, ч.2,3 ст.14, ч.2 ст.26, ч.1 ст.32, ч.1 ст.35, ч.1 ст. 65 Правил адвокатської етики.
Таким чином, відповідачем в оскаржуваному рішенні з посиланням на відповідні порушення Закону та Правил, було зроблено висновок щодо неналежного виконання професійних обов`язків та порушення Правил адвокатської етики.
Щодо перевірки спірного рішення відповідача в частині правильності здійсненої відповідачем кваліфікації дій адвоката, як таких що відповідають або не відповідають ознакам дисциплінарного проступку, суд зазначає наступне.
Позивач вважає, що притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності не є дискреційними повноваженнями відповідача. 
 Адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
 При цьому, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення
 У свою чергу, суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
Отже, надання правової оцінки діям адвоката та визначення їх кваліфікації відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правил адвокатської етики цим Законом віднесено до повноважень відповідної Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії. 
Таким чином, правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії суд надає виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.
Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 14 грудня 2020 у справі № 821/1030/17, від 25 листопада 2020 року у справі №820/623/17, від 25.06.2018 у справі №810/1972/17 та від 24.06.2020 у справі №813/2639/18.
Суд враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 04.02.2020 у справі №П/9901/871/18, відповідно до якого Європейський суд з прав людини виробив позицію стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.
На підставі зазначеного суд не приймає доводи апелянта про неповноту перевірки судом першої інстанції обставин, зазначених у позові, а також про відсутність у відповідача дискреційних повноважень щодо притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.
Стосовно посилання апелянта на те, що судом не було надано оцінку всім доказам позивача щодо безпідставності висновків відповідача викладеним у оскарженому рішенні, суд зазначає наступне.
Згідно приписам частини 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Окрім того, відповідно до статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Враховуючи викладене, ухвалюючи рішення у справі, суд повинен перевірити і дослідити факти, які лягли в основу, як скарги позивача, так і оспорюваного рішення відповідача із наданням власної оцінки їх обґрунтованості в частині наявності чи відсутності ознак дисциплінарного проступку адвоката.
Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 22 квітня 2021 року у справі № 815/6188/17.
Відповідачем під час дисциплінарного розгляду встановлені обставини які стали підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності, а саме позивачем не було повідомлено позивача про розірвання угод, не вирішено питання про їх розірвання у зв`язку із фактичним припиненням представництва інтересів за угодами, не складено актів виконаних робіт за наслідками розірвання угод, вважаючи наявним конфлікт інтересів не розірвав угоди, не здійснив дії які є обов`язковими при розірванні договору, не надавав звіти клієнту під час виконання обов`язків, не зазначав в угодах про порядок та наслідки їх розірвання, неетично ставився до клієнта.
Суд з приводу встановлених відповідачем обставин зазначає наступне.
Згідно із частиною 1 статті 4 Закону №5076, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
Статтею 20 Закону встановлено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги.
Відповідно до ст. 21 Закону, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.
Відповідно до Преамбули Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборчим З`їздом адвокатів України 09 червня 2017 року (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Правила), правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом № 5076-VI та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.
За положеннями статті 2 Правил адвокатської етики, дія Правил поширюється, на всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально - публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката, або підірвати престиж адвокатської професії.
Статтею 12 вказаних Правил визначено, що всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватися у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.
Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.
Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.
Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи, формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.
При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.
За статтею 14 Правил, адвокат надає правову допомогу відповідно до законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність на підставі договору про надання правової допомоги.
Договір про надання правової допомоги - договір, за яким одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується надавати правову допомогу іншій стороні договору (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору, у випадку, якщо така оплата передбачена договором.
До договору про надання правової допомоги також застосовуються загальні положення цивільного законодавства про договір.
Адвокат надає безоплатну вторинну правову допомогу на підставі договору (контракту), укладеного з органом (установою) з надання безоплатної вторинної правової допомоги.
За ст. 26 вказаних Правил, адвокат зобов`язаний інформувати клієнта про його законні права та обов`язки.
Адвокат повинен з розумною періодичністю інформувати клієнта про хід та результати виконання доручення і своєчасно відповідати на запити клієнта про стан його справи. Інформація має подаватися клієнту в обсязі, достатньому для того, щоб він міг приймати обґрунтовані рішення стосовно суті свого доручення та його виконання.
За статтею 32 Правил, адвокат має право в будь-який час достроково (до завершення виконання доручення) розірвати договір з клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, в односторонньому порядку на умовах передбачених договором.
Договір про надання правової допомоги, укладений адвокатом з клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, припиняється у разі зупинення та/або анулювання свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, крім випадку укладення договору з адвокатським бюро чи адвокатським об`єднанням. У цьому разі головою адвокатського бюро чи адвокатського об`єднання здійснюється заміна адвоката.
Відповідно до статті 33 Правил, договір про надання правової допомоги може бути в будь-який час розірваний за взаємною згодою адвоката та клієнта.
За статтею 34 Правил, у випадку, коли в процесі виконання доручення клієнта адвокат дізнався про існування конфлікту інтересів між інтересами цього та інших клієнтів, а також інших осіб за обставин, зазначених у статтях 20 та 22 Правил, він повинен розірвати договір з клієнтом (чи кількома з клієнтів) та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, якщо не буде отримано відповідної письмової згоди клієнта (клієнтів) або осіб, зацікавлених у збереженні конфіденційної інформації, на подальше представництво його (їх) інтересів цим адвокатом або на розголос конфіденційної інформації.
За ч.5 ст. 9 Правил, за відсутності письмового погодження клієнта, в разі виникнення конфлікту інтересів в процесі реалізації адвокатом договору, такий договір має бути розірваний з дотриманням умов, визначених цими Правилами.
При цьому, стаття 35 Правил визначає обов`язки адвоката при розірванні договору.
Так, при розірванні договору (незалежно від причин) адвокат зобов`язаний: повернути клієнту отримані від нього документи, а також документи, видані адвокату для клієнта іншими особами в ході виконання доручення; поінформувати клієнта щодо здійсненої адвокатом роботи (наданих послуг) і передати клієнту копії процесуальних документів, наявних у адвоката.
Обов`язки адвоката, що випливають з принципів конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів, продовжують діяти і після завершення виконання адвокатом договору.
Приписи, визначені в цій статті Правил, не поширюється на випадки розірвання договору адвокатом з підстав грубого порушення клієнтом зобов`язань, прийнятих на себе згідно з договором.
Адвокат, який надає безоплатну правову допомогу, у випадку розірвання (припинення) договору про надання правової допомоги або скасування доручення, зобов`язаний діяти за правилами, визначеними у цій статті.
За положенням ст. 29 Закон № 5076, дія договору про надання правової допомоги припиняється його належним виконанням.
Договір про надання правової допомоги може бути достроково припинений за взаємною згодою сторін або розірваний на вимогу однієї із сторін на умовах, передбачених договором. При цьому клієнт зобов`язаний оплатити адвокату (адвокатському бюро, адвокатському об`єднанню) гонорар (винагороду) за всю роботу, що була виконана чи підготовлена до виконання, а адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний (зобов`язане) повідомити клієнта про можливі наслідки та ризики, пов`язані з достроковим припиненням (розірванням) договору.
Статтею 20 Закону встановлено, що договір про надання правової допомоги укладається в письмовій формі.
Договір про надання правової допомоги може вчинятися усно у випадках: 1) надання усних і письмових консультацій, роз`яснень із правових питань з подальшим записом про це в журналі та врученням клієнту документа, що підтверджує оплату гонорару (винагороди); 2) якщо клієнт невідкладно потребує надання правової допомоги, а укладення письмового договору за конкретних обставин є неможливим - з подальшим укладенням договору в письмовій формі протягом трьох днів, а якщо для цього існують об`єктивні перешкоди - у найближчий можливий строк.
До договору про надання правової допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права.
Договір про надання правової допомоги може укладатися на користь клієнта іншою особою, яка діє в його інтересах. Особливості укладення та змісту контрактів (договорів) з адвокатами, які надають безоплатну правову допомогу, встановлюються законом, що регулює порядок надання безоплатної правової допомоги.
Зміст договору про надання правової допомоги не може суперечити Конституції України та законам України, інтересам держави і суспільства, його моральним засадам, присязі адвоката України та правилам адвокатської етики.
За приписами ст. 654 ЦК України, зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту.
Отже, за правилами визначеними вимогами Закону договір може бути достроково припинений за взаємною згодою сторін або розірваний на вимогу однієї із сторін на умовах, передбачених договором. У разі наявності конфлікту інтересів про які стало відомо адвокату, останній зобов`язаний розірвати договір з отриманням згоди клієнта. 
При цьому, адвокат зобов`язаний повідомляти клієнта про хід та результати виконання доручення, тобто, у будь-якому разі адвокат зобов`язаний повідомляти про виконанні дії, розірвання договору та  підстави, що слугували цьому. 
Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами  умови достроково припинення договору не були визначені у договорах, які були предметом дослідження КДКА.
Матеріали справи не містять доказів, що дострокове припинення договору відбулось не за згодою сторін. Так само не містять документального підтвердження погодження клієнта на розірвання договору, в разі виникнення конфлікту інтересів в процесі реалізації адвокатом договору. Отже, позивач за наслідками розірвання догорів мав дотримуватися  умов, визначених Правилами.
Тобто, за вимогами законодавства, розірвання такого договору повинно було відбуватися в тій самій формі що його укладення, тобто у письмовій. 
Позивач в порушення вищезазначених Правил та вимог Закону не повідомив позивача про хід та результати виконання доручення (звітування), розірвання угод, не оформив розірвання угод у відповідності до вимог законодавства, не виконав дії обов`язок яких покладено на позивача після розірвання. 
Суд не приймає посилання апелянта на обізнаність клієнта про розірвання усіх угод, які були предметом розгляду КДКА, оскільки зазначене є лише припущенням та не доведено належними доказами. Крім того, зазначене не звільняє позивача від обов`язку дотримуватися вищезазначених вимог законодавства. 
Щодо посилання на викрадення досьє клієнтом та як наслідок унеможливило подання звітів, суд зазначає, що вказана обставина, не доведена та є предметом розгляду в кримінальному провадженні, та не скасовує обов`язку позивача щодо звітування клієнту. 
Крім того, щодо посилання апелянта на невиконання рішення дізнавача у кримінальному провадженні, суд звертає увагу, що з цього приводу КДКА прийнято рішення щодо відмови у зупиненні  та визнано факт втручання в діяльність виборчого колегіального органу.
Стосовно посилання апелянта на порушення відповідачем п. 8.3 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону в частині таємниці нарадчої кімнати, а саме за відсутністю фізичної участі членів КДКА при прийнятті рішення, суд зазначає наступне.
Згідно п. 5.5.3 Регламенту, член КДКА має право, зокрема: брати участь у голосуванні. Член КДКА не має права утримуватись при голосуванні. У випадку неможливості з поважних причин особисто бути присутнім на засіданні КДКА (палати) Донецької області, член КДКА може брати участь у засіданні КДКА (палати) за допомогою засобів зв`язку (відео-конференція, Skype-конференція, інтернет-телефонія (Viber) тощо).
За п.6.3.2 Регламенту, член КДКА може бути відсутній на засіданні КДКА (Палати) лише з поважних причин, про які він повинен повідомити голову КДКА або його заступників за три дні до засідання КДКА (Палати) або негайно після настання таких причин. У випадку, якщо член КДКА (палати) Донецької області, який з поважних причин не може особисто бути присутнім на засіданні КДКА (палати), він може брати участь у засіданні КДКА (палати) за допомогою засобів зв`язку (відео-конференція, 8куре-конференція, інтернет-телефонія (Viber) тощо.) 
Відповідно до п. 7.2, 7.6 Регламенту, голова КДКА (Голова Палати) відкриває засідання КДКА (Палати), повідомляє про кількість присутніх членів комісії,  або про кількість присутніх членів комісії КДКА (палати) Донецької області, які з поважних причин не можуть особисто бути присутніми на засіданні КДКА (палати) та беруть участь в режимі відео-конференції, Skype-конференції, інтернет-телефонії (Viber) тощо, а також про інших осіб, які з`явилися на засідання.
Засідання КДКА (Палати) протоколюється секретарем КДКА (Палати). Протоколи засідань КДКА (Палати) підписуються Головою КДКА (Палати) або членом КДКА (Палати), який був обраний головуючим на засіданні у відповідності до п.6.2.1. або п. 6.2.2. цього Регламенту та секретарем КДКА (Палати) або іншим членом КДКА (Палати) обраним відповідно до п. 5.7. Регламенту. У протоколі засідання КДКА зазначається: місце, дата, час початку і закінчення засідання; дані про головуючого та секретаря; дані про присутніх та відсутніх членів КДКА (Палати), а також про членів, що беруть участь в режимі відео-конференції, 8куре-конференції, інтернет-телефонії (Viber) тощо; виклад змісту розглядуваних питань, виступів учасників засідання, прийнятого рішення.
За п. 8.3 Регламенту, під час прийняття рішення КДКА (палати) ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу КДКА (палати), який приймає таке рішення, Голови КДКА, який бере участь у засіданні палати, секретаря КДКА та працівників Секретаріату КДКА. Члени КДКА (палати) та працівники Секретаріату КДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого цим пунктом Регламенту, становить необхідність захисту Головою та членами КДКА, працівниками Секретаріату КДКА, своїх прав та інтересів.
Суд зазначає, що у Регламенті, Положенні та Законі № 5076 не визначено  поняття «нарадчої кімнати», та не встановлено заборону члену КДКА брати участь у прийнятті рішення КДКА за допомогою засобів зв`язку (інтернет-телефонії (Viber).
Системний аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що член КДКА можуть брати участь у засіданні КДКА (палати) за допомогою засобів зв`язку (відео-конференція, 8куре-конференція, інтернет-телефонія (Viber) тощо.) та відповідно брати участь під час прийняття рішення КДКА, про що зазначається у відповідному протоколі засідання КДКА разом з інформацією про рішення яке було прийнято на такому засіданні. 
Крім того, не визначено заборони при прийнятті рішення за участі членів КДКА за допомогою засобів зв`язку (інтернет-телефонії (Viber)  в іншому приміщенні за відсутністю у цьому приміщенні сторонніх осіб. Доказів протилежного позивачем не надано, а саме щодо прийняття рішення КДКА за присутності сторонніх осіб окрім членів КДКА, тобто порушення таємниці нарадчої кімнати. Суд зазначає, що такі висновки щодо порушення таємниці нарадчої кімнати не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а можуть ґрунтуватися лише на належних і допустимих доказах.
Таким чином, враховуючи наявність підстав, передбачених ст.32 Закону № 5076-VI оскаржуване рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, прийняте стосовно позивача 11.02.2020, є правомірним, що вірно встановлено судом першої інстанції.
Посилання апелянта на дисциплінарну справу відносно іншого адвоката, як на доказ упередженості при розгляді його справи, суд не приймає, оскільки зазначена справа не стосується цієї судової справи та не може свідчити про відсутність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку або свідчити про порушення КДКА при розгляді його справи.
Щодо посилання апелянта на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, а саме розгляд судом першої інстанції справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд зазначає наступне.
За положенням ч. 2, п.10 ч.6 ст.12 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.
За ч.1 ст. 260 КАС України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Отже, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження вирішує суд якщо дійде висновку про їх незначну складність. Матеріали справи не містять доказів, що зазначена справа відноситься до переліку справ які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.
Посилання апелянта на розгляд справи та прийняття рішення неповажним складом суду, оскільки провадження по справі було відкрите за його позовною заявою, сформованою в системі "Електронний суд", поданої до функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, суд не вбачає порушень з боку суду першої інстанції в частині відкриття провадження у справі, з огляду на висновки Великої Палати Верховного Суду викладеної у постанові від 10 лютого 2021 року у справа № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20). Крім того, суд звертає увагу, що позивач не відмовлявся від позову та не заперечував про звернення до суду з цим позовом.
Доводи апеляційної скарги спростовуються встановленими судом обставинами, наявними в матеріалах справи доказами та нормами права, зазначеними в мотивувальній частині оскаржуваного рішення суду, які регламентують спірні правовідносини.
Статтею 316 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку, що рішення суду першої інстанції ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, з повним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, у зв`язку з чим підстави для скасування або зміни рішення суду першої інстанції відсутні, тому, при таких обставинах, апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду - без змін
Керуючись  статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 

                                                           ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 травня 2021 р. у справі № 200/2664/21-а - залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 травня 2021 р. у справі № 200/2664/21-а  - залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та відповідно до ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до Верхового Суду протягом тридцяти днів з дати проголошення.
Повне судове рішення складено 19 листопада 2021 року.

Суддя-доповідач                                                                                       Е.Г. Казначеєв 

Судді                                                                                                                  І.В. Геращенко

                                                                                                                   Г.М. Міронова