ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2021 р.	Справа № 520/5001/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді: Присяжнюк О.В.,
Суддів: П`янової Я.В. ,  Спаскіна О.А. ,
за участю секретаря судового засідання Мироненко А.А.

          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційними скаргами Голови Харківської обласної державної адміністрації, Харківської територіальної організації Політичної партії "Європейська Солідарність", ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2021 р.  (ухвалене     суддею     Зінченко А.В., повний текст якого складено 29.06.2021 р.) по справі № 520/5001/21 за позовом          Харківської міської ради до          Голови Харківської обласної державної адміністрації:    < 3 особи >           Харківська обласна державна адміністрація ,          Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції, Харківська територіальна організація Політичної партії "Європейська Солідарність", ОСОБА_1 ,
про визнання протиправним та не чинним розпорядження, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Харківська міська рада звернулася до суду з адміністративним позовом до Голови Харківської обласної державної адміністрації, в якому просила:  визнати протиправним та не чинним окреме положення нормативно-правового акту - розпорядження голови Харківської обласної державної адміністрації від 17.05.2016 р. № 181 «Про перейменування об`єктів топоніміки м. Харкова, а саме, пункт 21 додатку до розпорядження - Переліку об`єктів топоніміки міста Харкова, перейменованих відповідно до Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та заборону пропаганди їхньої символіки», який містить назву об`єкта топоніміки «Маршала Жукова просп.».
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2021 р. позов задоволено, а саме: визнано протиправним та не чинним окреме положення нормативно-правового акту - розпорядження голови Харківської обласної державної адміністрації від 17.05.2016 р. № 181 «Про перейменування об`єктів топоніміки м. Харкова», а саме, пункт 21 додатку до розпорядження - Переліку об`єктів топоніміки міста Харкова, перейменованих відповідно до Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та заборону пропаганди їхньої символіки», який містить назву об`єкта топоніміки «Маршала Жукова просп.».
Не погодившись із рішенням суду першої  інстанції, Голова Харківської обласної державної адміністрації, Харківська територіальна організація Політичної партії "Європейська Солідарність", ОСОБА_1 подали апеляційні скарги, в яких, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просили скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2021 р. та прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог. 
В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт – Голова Харківської обласної державної адміністрації посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а саме: вимог Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», Закону  України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», Кодексу адміністративного судочинства України та на не відповідність висновків суду обставинам справи, так як відповідачем  при прийнятті оскаржуваного розпорядження у повному обсязі виконані вимоги ст. 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» та постанови Кабінету Міністрів України № 989 від 24.10.2012 р. «Про затвердження Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» (в подальшому –  Порядок № 989). 
В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт – Харківська територіальна організація Політичної партії "Європейська Солідарність" посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а саме: вимог Конституції України, Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», Закону  України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», Кодексу адміністративного судочинства України та на не відповідність висновків суду обставинам справи, оскільки  голова Харківської обласної державної адміністрації не наділений повноваженнями проводити громадські обговорення з питання перейменування об`єктів топоніміки, проте, з метою врахування думки громадськості відповідачем проведені громадські обговорення з цього приводу у формі круглого столу та думка громадськості з питання перейменування була врахована при  прийнятті оскаржуваного розпорядження. Крім того, апелянт зазначив, що оскаржуване розпорядження не підлягає реєстрації в управлінні юстиції, так як воно має організаційний та рекомендаційний характер та спрямоване на організацію виконання розділу VII «Заключні  положення» Закону України «Про місцеві державні адміністрації». Також апелянтом зазначено, що оскільки ОСОБА_2 обіймав посаду в вищих  органах  влади та управління СРСР ,  то відповідно до  вимог Закону  України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки»  його ім`ям не можуть бути названі  об`єкти топоніміки  м. Харкова. 
В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт –   ОСОБА_1 посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а саме: вимог Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», Закону України «Про місцеві державні адміністрації», Кодексу адміністративного судочинства України та на не відповідність висновків суду обставинам справи, оскільки суд першої інстанції при винесенні оскаржуваного рішення керувався законодавством, яке  не регулює правовідносини, що є предметом розгляду по цій справі та  оскаржуване розпорядження прийнято відповідачем відповідно до вимог чинного законодавства, з врахуванням волевиявлення та думки громадськості. 
Позивач  подав до суду апеляційної інстанції  письмові відзиви на апеляційні скарги, в яких, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просив  апеляційні скарги залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.
У судовому засіданні  апелянт, представники апелянтів підтримали апеляційні скарги та просили їх задовольнити.
У судовому засіданні представник позивача проти задоволення апеляційних скарг заперечували та просили  рішення суду першої інстанції  залишити без змін.  
У судовому засіданні представник третьої особи –  Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції підтримала письмові пояснення, які знаходяться в матеріалах справи. 
Суд, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, вважає, що вимоги апеляційної скарги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судовим розглядом встановлено, що  з метою забезпечення  виконання  Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», відповідно до ст. 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», на підставі рішення Робочої групи із забезпечення  реалізації в Харківській області Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» від 12.05.2016 р., враховуючи пропозиції  громадськості і науковців, лист громадської ради  при обласній державній адміністрації від 22.04.2016 р. № 200, а також рекомендації Українського інституту національної пам`яті, керуючись   статтями 6, 39, абзацом 2 розділу VII «Заключні положення» Закону України «Про місцеві державні адміністрації» головою Харківської обласної адміністрації видано розпорядження № 181 від 17.05.2016 р. про  перейменування об`єктів топоніміки м. Харкова, згідно із додатком до цього розпорядження.
Відповідно до пункту 2 вищевказаного розпорядження, Харківська міська рада забезпечує, відповідно до  чинного законодавства України здійснення заходів, пов`язаних із перейменуванням об`єктів топоніміки м. Харкова, згідно із цим розпорядженням.  
Згідно  із п. 21 додатку до розпорядження № 181 від 17.05.2016 р. - Перелік об`єктів топоніміки міста Харкова, перейменованих відповідно до Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та заборону пропаганди їхньої символіки» назву об`єкта топоніміки «Маршала Жукова просп.» змінено на «Петра Григоренка просп.».
Не погоджуючись із вищевказаним пунктом додатку до розпорядження, позивач звернувся до суду з цим позовом. 
Задовольняючи позов, суд першої інстанції  виходив з того,  що зміна імені фізичної особи, присвоєного об`єкту права власності, здійснюється лише після проведення громадського обговорення, відповідно до Порядку № 989, проте, громадські обговорення з питання перейменування проспекту ОСОБА_3 на проспект Петра Григоренка відповідачем не проводились, у зв`язку з чим пункт 21 додатку до розпорядження - Переліку об`єктів топоніміки міста Харкова, перейменованих відповідно до Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та заборону пропаганди їхньої символіки», який містить назву об`єкта топоніміки «Маршала Жукова просп.»  необхідно визнати протиправним та нечинним. 
В  ході судового розгляду справи  в суді апеляційної інстанції   ОСОБА_1 подав заяву про залишення  позову без розгляду, оскільки оскаржуване розпорядження голови Харківської обласної державної адміністрації  № 181  від 17.05.2016 р. не є нормативно-правовим актом, а є актом індивідуальної дії, прийнятим на виконання імперативних вимог закону, у зв`язку з чим, відповідно до ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, до цього позову застосовується загальний строк позовної давності. 
Суд апеляційної інстанції вважає, що відсутні підстави для задоволення вищевказаного клопотання, оскільки оскаржуване розпорядження відповідача про зміну імені фізичної особи, раніше присвоєної об`єкту топоніміки міста, є актом управління, який стосується невизначеного кола осіб та розрахований на довгострокове і неодноразове застосування,  та, відповідно до  п. 18 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України, це рішення за своєю правовою природою є нормативно-правовим актом.
Аналогічний висновок  щодо застосування норм процесуального права, викладений в постанові Верховного Суду  від 11.02.2021 р. (справа № 520/6394/19).
Особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та інших суб`єктів владних повноважень визначені у ст. 264 Кодексу адміністративного судочинства України.
Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 264 Кодексу адміністративного судочинства України,  правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо законності та відповідності правовим актам вищої юридичної сили нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, інших суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ч. 3 ст. 264 Кодексу адміністративного судочинства України,  нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.
Таким чином, суд апеляційної інстанції  вважає, що відсутні підстави для залишення позову  Харківської  міської ради без розгляду, оскільки  розпорядження голови Харківської обласної державної адміністрації  № 181  від 17.05.2016 р. є нормативно-правовим актом,  який може бути оскаржений в судовому порядку протягом строку його чинності,  у зв`язку з чим в спірних правовідносинах не застосовуються норми ч. 2 ст. 122  Кодексу адміністративного судочинства України. 
Одночасно суд апеляційної інстанції  не погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позову Харківської  міської ради з наступних підстав. 
Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Питання щодо присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам (далі - об`єктам права власності), імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників Вітчизни, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій), урегульовано Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій».
Відповідно до ч. 4 ст. 1 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій»,  питання, пов`язані з приведенням раніше присвоєних об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій у відповідність з вимогами Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», регулюються цим Законом з урахуванням особливостей, встановлених Законом України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».
Частиною 6 статті 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» встановлено, що  забороняється присвоювати юридичним особам та об`єктам права власності імена або псевдоніми осіб, які обіймали керівні посади у комуністичній партії (посаду секретаря районного комітету і вище), вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних або автономних радянських республік (крім випадків, пов`язаних з розвитком української науки та культури), працювали у радянських органах державної безпеки, назви СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних радянських республік та похідні від них, а також назви, пов`язані з діяльністю комуністичної партії, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті (крім пам`ятників та пам`ятних знаків, пов`язаних з опором та вигнанням нацистських окупантів з України або з розвитком української науки та культури).
Згідно із  п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій можуть присвоюватися, зокрема, юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, а також об`єктам права власності, зазначеним у частині третій цієї статті.
Пунктом 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій»  встановлено, що під об`єктами права власності також розуміються сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози , проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій»,  сільські, селищні, міські ради присвоюють імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій юридичним особам та об`єктам права власності: юридичним особам, майно яких перебуває у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, та об`єктам права власності, які за ними закріплені, а також вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, бульварам, узвозам, проїздам, майданам, набережним, мостам.
Частиною 1 статті 9 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» встановлено,  що суб`єкт, який присвоює юридичним особам та об`єктам права власності імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій, попередньо розглядає подання про присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та документи, передбачені частиною другою статті 6 цього Закону.
Згідно із ч. 2 ст. 9 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій»,  суб`єкт, який присвоює юридичним особам та об`єктам права власності імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій, може зупинити розгляд подання про присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події у разі, якщо: подання внесено без документів, передбачених частиною другою статті 6 цього Закону; під час розгляду документів виявлені неточності; обґрунтування, що міститься у поданні, не відповідає підставам та умовам, визначеним у статті 3 цього Закону.
Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 6 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» до подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події також додаються: інформаційна довідка про фізичну особу, ім`я якої пропонується присвоїти, ювілейну, святкову чи історичну дату або назву історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі або об`єкту права власності; розрахунки та кошторис витрат, пов`язаних з присвоєнням юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події; узагальнені зауваження і пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення. У разі якщо у фізичної особи, ім`я якої пропонується присвоїти юридичній особі або об`єкту права власності, є родичі (діти, вдова, вдівець, а якщо їх немає - батьки, рідні брати та сестри), додається також їх письмова згода на присвоєння імені.
Згідно із  п.п. «є» п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», символікою комуністичного тоталітарного режиму є символіка, що включає назви областей, районів, населених пунктів, районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, узвозів, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів, інших об`єктів топоніміки населених пунктів, підприємств, установ, організацій, у яких використані імена або псевдоніми осіб, які обіймали керівні посади в комуністичній партії (посаду секретаря районного комітету і вище), вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних або автономних радянських республік, працювали в радянських органах державної безпеки, а також назви СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних або автономних радянських республік та похідні від них, назви, пов`язані з діяльністю комуністичної партії (включаючи партійні з`їзди), річницями Жовтневого перевороту 25 жовтня (7 листопада) 1917 року, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті (крім назв, пов`язаних з опором та вигнанням нацистських окупантів з України або з розвитком української науки та культури).
Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», комуністичний тоталітарний режим 1917 - 1991 років в Україні визнається злочинним і таким, що здійснював політику державного терору, яка характеризувалася численними порушеннями прав людини у формі індивідуальних та масових вбивств, страт, смертей, депортацій, катувань, використання примусової праці та інших форм масового фізичного терору, переслідувань з етнічних, національних, релігійних, політичних, класових, соціальних та інших мотивів, заподіянням моральних і фізичних страждань під час застосування психіатричних заходів у політичних цілях, порушенням свободи совісті, думки, вираження поглядів, свободи преси та відсутністю політичного плюралізму, та у зв`язку з цим засуджується як несумісний з основоположними правами і свободами людини і громадянина.
Частиною 1 статті  4 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки»  встановлено, що виготовлення, поширення, а також публічне використання символіки комуністичного тоталітарного режиму, символіки націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режиму, у тому числі у вигляді сувенірної продукції, публічне виконання гімнів СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних та автономних радянських республік або їх фрагментів на всій території України заборонено.
Згідно із п. 6 ст. 7 «Прикінцеві та перехідних положення»  Закону  України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки»,  Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним, Київській та Севастопольській міським, районним державним адміністраціям, Верховній Раді Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку здійснити демонтаж пам`ятників, пам`ятних знаків, присвячених особам, причетним до організації та здійснення Голодомору 1932-1933 років в Україні, політичних репресій, особам, які обіймали керівні посади у комуністичній партії, вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних та автономних радянських республік (крім осіб, діяльність яких була значною мірою пов`язана з розвитком української науки та культури), працівникам радянських органів державної безпеки, подіям, пов`язаним з діяльністю комуністичної партії, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті, а також в установленому порядку перейменувати райони у містах, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости, інші об`єкти топоніміки населених пунктів, а також інші географічні об`єкти, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму.
У разі якщо протягом зазначеного в абзаці першому цього пункту строку сільською, селищною, міською радою в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення про перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об`єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке рішення у формі розпорядження приймається відповідним сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) у тримісячний строк, що обчислюється з моменту закінчення строку, встановленого абзацом першим цього пункту. Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, встановлених цим Законом, статтею 3 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам`яті.
Відповідно до абзацу 4 пункту 6 статті 7 «Прикінцеві та перехідні положення»  Закону  України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», у разі якщо протягом строку, зазначеного в абзаці другому цього пункту, сільським, селищним, міським головою (або особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) в установленому цим Законом порядку не прийнято рішення у формі розпорядження про перейменування районів у містах, скверів, бульварів, вулиць, провулків, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів чи інших об`єктів топоніміки населених пунктів, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, таке перейменування здійснюється розпорядженням голови відповідної обласної державної адміністрації (або особи, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження). Голова обласної державної адміністрації (або особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) зобов`язаний прийняти таке розпорядження у тримісячний строк, який обчислюється з моменту закінчення строку, визначеного абзацом другим цього пункту. Таке розпорядження приймається з урахуванням вимог, встановлених цим Законом, статтею 3 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", пропозицій громадськості, науковців та рекомендацій Українського інституту національної пам`яті.
Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що перейменування об`єктів топоніміки, назви яких містять символіку комуністичного тоталітарного режиму, є обов`язковим для органу місцевого самоврядування у шестимісячний строк з дня набрання чинності цим Законом в установленому порядку. У разі якщо протягом зазначеного строку таке рішення не прийнято, воно у формі розпорядження приймається головою відповідної обласної державної адміністрації (або особи, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження) у тримісячний строк, що обчислюється з моменту закінчення строку, встановленого для органу місцевого самоврядування.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що спеціальними нормами законодавства у даному випадку є саме норми Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», якими передбачено виключення із заборони використання імен осіб, які обіймали керівні посади у комуністичній партії (посаду секретаря районного комітету і вище) або імен осіб, які обіймали керівні посади у вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР) відносно назв, пов`язаних з опором та вигнанням нацистських окупантів з України.
Визначаючи можливість застосування визначених вказаними нормами виключень, необхідно встановити факт займання  особою певної посади, що передбачає перебування на штатній посаді в організаційній структурі конкретного партійного органу на постійній основі із одержанням від такого органу винагороди за виконану роботу.
Судовим розглядом встановлено, що Українським інститутом національної пам`яті створено Список осіб, які підпадають під дію закону про декомунізацію, який розмішений  на офіційному сайті Українським інститутом національної пам`яті (https://old.uinp.gov.ua/publication/spisok-osib-yaki-pidpadayut-pid-zakon-pro-dekomunizatsiyu). До переліку увійшли історичні діячі, чия діяльність підпадає під дію законів про декомунізацію. Вулиці та інші топоніми, названі на їхню честь, мають бути перейменовані до 21 листопада 2015 року. Це - список прізвищ осіб, які обіймали керівні посади в комуністичній партії, вищих органах влади та управління СРСР, УРСР, інших союзних або автономних радянських республік. Названі співробітники ЧК—ГПУ—НКВД—КГБ, а також діячі комуністичної партії, Жовтневого перевороту 1917 року. Також під декомунізацію потрапляють ті, хто встановлював радянську владу в Україні, переслідував учасників боротьби за незалежність України у XX столітті. У поданому списку коротко вказано злочини згаданих осіб.
До вищевказаного Списку включено ОСОБА_4 (1896-1974), який згідно із Біографічною довідкою: у період 1955-1957 р.р. обіймав посаду Міністра оборони Союзу Радянських Соціалістичних Республік; входив до складу Президіуму Центрального комітету Комуністичної партії Радянського Союзу у період з 26.07.1957 р. по 26.10.1957 р., тобто, обіймав керівні посади вищого органу військового управління СРСР.
Таким чином, вищезазначеними доказами підтверджено, що ОСОБА_4   є особою, яка обіймала керівні посади в вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних або автономних радянських республік, у зв`язку з чим об`єкт топоніміки з його назвою  підлягає обов`язковому перейменуванню. 
Посилання позивача на дані Історичної довідки від 30.01.2020 р. не спростовують вищезазначених висновків суду, оскільки зміст такої довідки містить інформацію, що стосується періоду діяльності ОСОБА_4 у часи Другої світової війни, пов`язаної із опором та вигнанням нацистських окупантів з України. Будь-яких відомостей щодо інших періодів діяльності ОСОБА_4 вказана Історична довідка не містить.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що обов`язок прийняти відповідне розпорядження про перейменування об`єктів топоніміки, покладений на голову обласної державної адміністрації у випадку недотримання строків прийняття таких рішень органами місцевого самоврядування, передбачено  абзацом 4 пункту 6 статті 7 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 317-VIII, є імперативним та не встановлює свободу вибору дій. Діючим законодавством не допускається  певної свободи розсуду у вирішенні питання прийняття чи неприйняття такого розпорядження.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 20.06.2019 р. (справа № 806/990/16). 
Закон України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» набрав чинності  21.05.2015 р., а Харківською міською радою у встановлений законодавством строк відповідного рішення про перейменування проспекту ОСОБА_3 не прийнято.
Відповідно до ч. 2 ст. 11 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», зміна імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події, присвоєних юридичним особам та об`єктам права власності, здійснюється лише після проведення громадського обговорення. 
Механізм проведення громадського обговорення та основні вимоги до його організації та розгляду узагальнених пропозицій (зауважень) під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників Вітчизни, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій) встановлено Порядком № 989. 
Дія цього Порядку поширюється на суб`єктів, що готують подання про присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, визначених статтею 7 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» (далі - організатори громадського обговорення (п. 1 Порядку № 989).
Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що суб`єктом подання про присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події скверам, бульварам, вулицям, провулкам, узвозам, проїздам, проспектам, площам, майданам, набережним, мостам відповідно до пункту 7 частини 1 статті 7 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", є сільський, селищний, міський голова, а голова обласної державної адміністрації не наділений повноваженнями організатора проведення таких громадських обговорень.
Відповідно до п. 2 Порядку № 989, громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення. Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об`єднання, що не є юридичними особами.
Організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей (п. 3 Порядку № 989).
Судовим розглядом встановлено, що заступник голови-керівник апарату обласної державної адміністрації Аббакумов В.Ю. звернувся до заступника  міського голови з питань розвитку  та забезпечення життєдіяльності ОСОБА_5 з листом № 01-74/4735 від 26.06.2015 р., в якому просив  надати письмову згоду на включення  його членом Робочої групи із забезпечення реалізації в Харківській області Закону України «Про засудження  комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режимів та заборону пропаганди їхньої символіки».
Листом № 08-03/2888/2-15  від 22.07.2015 р. заступник  міського голови з питань розвитку  та забезпечення життєдіяльності ОСОБА_5    надав свою згоду на включення  його до вищевказаної робочої групи. 
Розпорядженням Харківської обласної державної адміністрації № 366  від 23.07.2015 р. утворено  Робочу групу із забезпечення реалізації в Харківській області Закону України «Про  засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режимів та заборону пропаганди їхньої символіки».
26.02.2016 р. на офіційному сайті Харківської обласної  державної адміністрації розміщено повідомлення  про проведення громадського обговорення  пропозицій щодо присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності  імен (псевдонімів)  фізичних осіб, ювілейних дат, назв і дат  історичних подій (https://kharkivoda.gov.ua /news/79649).
27.04.2016 р. проведено засідання круглого столу з обговорення пропозицій громадськості щодо перейменування об`єктів  топоніміки Харківської області у рамках виконання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режимів та заборону пропаганди їхньої символіки»,  за результатами якого  винесені на обговорення пропозиції громадськості, які були підтримані, зокрема щодо перейменування проспекту Маршала Жукова на честь Петра Григоренка, на якому були присутні представники громадськості та ЗМІ Харківщіни, що  підтверджується копією  протоколу, яка знаходиться в матеріалах справи. 
За результатами розгляду пропозицій щодо об`єктів топоніміки населених пунктів, наданих  Харківською топонімічною групою, Спілкою ветеранів АТО (СВАТО), ГО «Право  вибору», Харківською  правозахисною групою, ГО «Громадська самооборона Харкова», «Слобідське козацьке військо», Громадської ради при ГУДФС у Харківській області, Харківським обласним  представництвом ГО «Фонд розвитку громадського  суспільства», Обласним  осередком «Просвіта», Харківським обласним відділенням Всеукраїнського об`єднання ветеранів, Фондом національно-культурної ініціативи ім. Гната Хоткевича, ГО «Інормаціний центр «Майдан Моніторинг», ГО «Лозівська спілка учасників АТО»,  депутатом Харківської обласної ради Д. Булах, 04.05.2016 р. складено звіт про  проведення громадського обговорення. 
12.06.2016 р.  на засіданні робочої  групи із забезпечення реалізації в Харківській області Закону України «Про  засудження  комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режимів та заборону пропаганди їхньої символіки» вирішено прийняти запропонований  проект щодо перейменування об`єктів топоніміки населених пунктів Харківської області, зокрема, Маршала Жукова просп.,  та надати  голові обласної державної адміністрації  для прийняття відповідного рішення, в обговоренні якого взяли участь: члени робочої групи ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ; депутат Харківської обласної ради ОСОБА_10 ;  голова Харківської обласного відділення Всеукраїнського відділення Всеукраїнського товариства політичних  в`язнів і репресованих ОСОБА_11 ; кандидат історичних наук, експерт Харківської топонімічної групи ОСОБА_12 ; віце-президент Фонду національно-культурних ініціатив ім. Гната Хоткевича, що підтверджується протоколом від 12.06.2016 р., копія якого знаходиться в матеріалах справи. 
Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає, що  розпорядження Голови обласної державної адміністрації № 181 від 17.05.2016 р. про перейменування проспекту Маршала Жукова на проспект Петра Григоренка прийнято, з врахуванням  пропозицій громадськості, науковців (висновок кафедри історії України Харківського національного  педагогічного університету ім. Г.С. Сковороди щодо виконання  вимог Закону України «Про  засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режимів та заборону пропаганди їхньої символіки», листа наукової спільноти Національного Технічного Університету «Харківський політехнічний інститут», копії яких знаходяться в матеріалах справи) та рекомендацій Українського інституту національної пам`яті.
Із врахуванням вищевикладених обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що позов Харківської міської ради необґрунтований та в його задоволенні необхідно відмовити, оскільки оскаржуване  розпорядження відповідача  в частині прийняття рішення щодо перейменування  проспекту ОСОБА_3  прийнято з дотриманням вимог  чинного законодавства.
Висновок суду першої інстанції, що оскаржуване розпорядження відповідача в частині прийняття рішення щодо перейменування  проспекту ОСОБА_3  протиправне, у зв`язку з наявністю порушення ним Порядку № 989, суд апеляційної інстанції  вважає помилковим, оскільки можливе порушення встановленої законодавством процедури ухвалення рішення може бути підставою для скасування цього рішення, лише якщо допущене порушення є достатньо  серйозним та  вплинуло або могло вплинути на його правильність, а також якщо це порушення   призвело до порушення індивідуальних прав позивача.
Аналогічний  висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постановах Верховного Суду від 29.12.2020 р. (справа № 530/510/16-а), від 31.05.2021 р. (справа № 804/4681/16). 
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315, п. 4  ч. 1 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право  скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення, у разі неправильного  застосування норм  матеріального права.
Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає необхідним задовольнити апеляційні скарги  Голови Харківської обласної державної адміністрації, Харківської територіальної організації Політичної партії "Європейська Солідарність", ОСОБА_1 скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2021 р.  та прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позову Харківської міської ради.
Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі “Hirvisaari v. Finland” від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Однак, згідно із п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі “Ruiz Torija v. Spain” від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Керуючись ст. ст. 4, 122, 229, 243, 264, 308, 315, 317, 322, 325, 326, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
.
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги Голови Харківської обласної державної адміністрації,   Харківської територіальної організації Політичної партії "Європейська Солідарність", ОСОБА_1  задовольнити.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2021 по справі № 520/5001/21  скасувати.
Прийняти   постанову, якою відмовити в задоволенні позову Харківської міської ради.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		О.В. Присяжнюк	
Судді	   	Я.В. П`янова    О.А. Спаскін   	
Повний текст постанови складено  09.12.2021 року