Справа № 308/9642/21

Закарпатський апеляційний суд

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

25.10.2021                 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в особі судді Феєра І.С., за участю захисника – адвоката Петруня М.М., розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді справу про адміністративне правопорушення №33/4806/687/21 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та його захисника - адвокат Петруня М.М. на постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26. 08. 2021. 
Цією постановою: 
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , визнаний винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 119 (сто дев`ятнадцять) грн.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави 454 грн. судового збору.
З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №433866 від 07. 07. 2021 та постанови судді від 26. 08. 2021 вбачається, що 07. 07. 2021 близько 17 год. 05 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи на території Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області на вул. Гагаріна, 10 А у м. Ужгороді, висловлювався нецензурною лайкою та штовхнув громадянку ОСОБА_3 , чим самим порушив громадський порядок та спокій громадян.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 та його захисник – адвокат Перунь М.М. просять постанову скасувати та закрити провадження в справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП . В апеляційній скарзі зазначають, що постанова є необґрунтованою, оскільки ОСОБА_1 не було повідомлено про розгляд справи, що позбавило його можливості реалізувати свої права, передбачені ст. 268 КУпАП України. ОСОБА_1 заперечує факт вчинення правопорушення, оскільки не висловлювався у бік потерплої нецензурними словами та не штовхав її, натомість потерпла сама шарпала його за одяг та виловлювалась нецензурно. Вважають, що вина ОСОБА_1 не доведена жодними доказами, а в його діях відсутня сукупність юридичних ознак, які утворюють склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173 КУпАП. 
У апеляційній скарзі також порушується питання про поновлення строку апеляційного оскарження постанови, як такого, що пропущений з поважних причин. Вказують на те, що суд розглянув справу у відсутності ОСОБА_1 , та за відсутності даних про належне його повідомлення про час та місце слухання справи, а копію постанови від 26. 08. 2021 отримав лише 17. 09. 2021, що підтверджено матеріалами справи. 

-2-

Будучи неодноразово належним  чином повідомленим про час та місце  розгляду апеляційної скарги,  ОСОБА_1   на розгляд справи  щодо нього не з`явився, судову кореспонденцію отримував, до суду в черговий раз не з`явився, клопотання про відкладення розгляду справи не заявляв, а тому враховуючи вимоги закону про розгляд справи в розумні строки, передбачені ч. 4 ст. 294 КУпАП, а також рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07. 07. 1989 про те, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип – верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи, а тому апеляційний суд вважає за необхідне розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 , що не може розцінюватись як порушення його прав, передбачених ст. 268 КУпАП. Крім того апеляційний суд враховує думку захисника - адвоката Петруня М.М. про розгляд апеляційної скарги у відсутності ОСОБА_1 . 
       Заслухавши пояснення захисника – адвоката Петруня М.М., який підтримав подану апеляційну скаргу, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, докази, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з таких підстав.
       З матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 не був присутнім в судовому засіданні під час розгляду справи щодо нього, та відсутні дані про своєчасне отримання ним копії постанови, що перешкодило йому вчасно її оскаржити, інших доказів, ніж ті, які зазначені в апеляційній скарзі, щодо дати отримання постанови судді від 26. 08. 2021, в матеріалах справи відсутні.
       З врахуванням наведеного, з метою недопущення порушення права на захист особи, причини поважності пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції відносно ОСОБА_1 , апеляційний суд вважає поважними, а клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови таким, що підлягає до задоволення і такий строк поновлюється.
За змістом ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення повинно здійснюватися на основі суворого дотримання законності.
Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.
У відповідності до вимог ст. ст. 280, 283 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя зобов`язаний з`ясувати: чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, необхідні для правильного вирішення справи. Постанова судді повинна бути вмотивовано, законною і обґрунтованою.
Вказаних вимог закону суддя першої інстанції дотримався не в повній мірі.
Постанова судді від 26. 08. 2021 щодо ОСОБА_1 в частині доведеності його вини, постановлена з дотриманням вимог ст. ст. 280, 283 КУпАП, згідно встановлених фактичних обставин вчиненого правопорушення, яка ґрунтується на зібраних та досліджених під час розгляду справи по суті доказах.
При складанні протоколу, ОСОБА_1 роз`яснювалися його права і обов`язки, передбачені ст. ст. 55, 56, 59, 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП, чим скористався ОСОБА_1 , відмовившись від надання пояснень по суті правопорушення, а також від підписання протоколу про адміністративне правопорушення, про що в ньому наявні відповідні відмітки (а.с.1).

-3-

Доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_1 не вчиняв адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП спростовуються наявними в матеріалах справи доказами, дослідженими судом та наведені в постанові.
       Не зважаючи на заперечення  ОСОБА_1  своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, винуватість останнього стверджується наявними в матеріалах справи доказами, зокрема:  протоколом про адміністративне правопорушення серіїВАБ №433866 від 07. 07. 2021, з якого вбачається, що ОСОБА_1 07. 07. 2021 близько 17 год. 05 хв., перебуваючи на території Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області на вул. Гагаріна, 10 А у м. Ужгороді, висловлювався нецензурною лайкою та штовхнув громадянку ОСОБА_3 , тим самим порушив громадський порядок та спокій громадян (а. с. 1); письмовими поясненнями потерплої ОСОБА_3 яка зазначила, що 07. 07. 2021 о 17 год. на території Ужгородського міського відділу поліції незнайомий їй чоловік нецензурно висловлювався у її бік, штовхнув її та вдарив по лівій руці; рапортом ДОП СДОП ВП Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатської області Щербанича Л., в якому відображено обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення. 
       Відповідно до положень ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства.
Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя.
Зі змісту письмових пояснень потерплої ОСОБА_3 , які містяться в матеріалах справи вбачається, що потерпіла підтвердили те, що ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці на території відділу поліції, безпричинно штовхав її та ображав нецензурною лайкою, ці обставини підтверджені і рапортом працівника поліції, у якому серед іншого, також зазначено про те, що ОСОБА_1 неодноразово робили зауваження, на які він реагував. 
Сумнівів щодо достовірності вказаних доказів не виникає, оскільки вони узгоджуються з іншими доказами по справі.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення за ст. 173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства - є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони, тощо
Друга ознака об`єктивної сторони цього правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Нецензурну лайку у громадських місцях, в контексті вчинення даного правопорушення, належить розуміти як найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери неприязних відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.
Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, де громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система 
-4-

відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Оскільки ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою в сторону потерпілої в присутності сторонніх осіб, на території відділу поліції, що є громадським місцем і це призвело до порушення громадського порядку, тобто спокійної обстановки нормальних умов перебування цих громадян, а тому в діях ОСОБА_1 наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки його дії виразились саме у вчиненні дрібного хуліганства.
Інших доказів, які б свідчили про невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи в апеляційній скарзі не наведено.
Таким чином, в діях ОСОБА_1 наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки його дії виразились у вчиненні дрібного хуліганства.
Разом з тим, суд апеляційної інстанції погоджується з доводами апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, що судом при розгляді справи були порушені норми процесуального права, оскільки справа судом першої інстанції була розглянута у його відсутності, без належного повідомлення про день, час та місце її розгляду. 
Відповідно до вимог ч.1 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про час і місце розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Частиною 2 вказаної статті передбачено, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ст. 173 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.
Статтею 277-2 КУпАП врегульований порядок повідомлення особи про розгляд справи наступним чином: повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.
Іншого порядку повідомлення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, про розгляд справи діючим КУпАП не передбачено. 
Таким чином, про належне повідомлення особи про час і місце розгляду справи у даному випадку може свідчити лише розписка.
Разом з тим у матеріалах справи немає доказів вручення ОСОБА_1 повідомлення про час та місце розгляду справи.
Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. 
Згідно зі статтею 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими. 
У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

-5-

Однак, ухвалюючи рішення в справі, суд першої інстанції зазначені вимоги законодавства до уваги не взяв, розглянув справу за відсутності ОСОБА_1 щодо якого відсутні докази належного повідомлення про час та місце розгляду справи 26. 08. 2021, суд розгляд справи не відклав, причини його неявки в судове засідання не з`ясував, чим порушив конституційне право ОСОБА_1 на участь у судовому розгляді та вимоги статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права особи на справедливий судовий розгляд.
При цьому у матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 умисно ухилявся від участі у розгляді справи, за умови наявності яких суд міг би застосувати щодо нього привід. 
Таким чином, з огляду на порушення судом першої інстанції припису ч. 2 ст. 268 КУпАП щодо обов`язкової присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, постанова підлягає скасуванню з прийняттям апеляційним судом нової постанови.
Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.
З матеріалів справи вбачається, що подія правопорушення відбулася 07. 07. 2021, а за своєю сутністю адміністративне правопорушення, у вчиненні якого визнаний винуватим ОСОБА_1 , не є триваючим.
Таким чином, станом на час розгляду справи в суді апеляційної інстанції сплили строки, передбачені ст. 38 КУпАП щодо накладення адміністративного стягнення.
Положеннями п. 7 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП.
За таких обставин, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закриттю на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП.
При прийнятті рішення враховуються положення передбаченого нормативно-правовими актами України принципу диспозитивності, відповідно до якого сторони провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених нормативно-правовими актами; ст. 294 КУпАП у частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги; що суд, за відсутності обґрунтованих клопотань, не вправі самостійно витребовувати докази, викликати будь-яких свідків, тощо; те, що стороною захисту не було надано належних та допустимих доказів, які б спростовували висновки суду першої інстанції, і будь-яких обґрунтованих клопотань з цього приводу, у тому числі про витребування доказів, не заявлялось.
Керуючись ст. ст. 247, 294 КУпАП, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

клопотання   ОСОБА_1 та його захисника – адвоката Петруня М.М. про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити та поновити  ОСОБА_1 та його захиснику – адвокату Петруню М.М строк на апеляційне оскарження постанови 

-6-

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та його захисника - адвоката Петруня М.М. задовольнити частково.
Постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26. 08. 2021 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП скасувати.
Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а провадження у справі щодо нього закрити на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 цього Кодексу.
       Постанова набирає законної сили негайно й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: