ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/13426/19                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Бояринцева М.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  21 жовтня 2021 року                                                                                            м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: 
головуючого судді                                        Кучми А.Ю., 
суддів                                                            Аліменка В.О., Безименної Н.В.
за участю секретаря                                         Островської О.В.,
розглянувши за відсутності осіб, які беруть участь в справі, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ст. 229 КАС України у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційні скарги Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Лісниківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 березня 2021 року (м. Київ, дата складання повного тексту не зазначається) у справі за адміністративним позовом Лісниківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про оскарження постанов про накладення штрафу,-

В С Т А Н О В И Л А :

Лісниківська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області звернулося до суду з позовом, в якому просить:
-          визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо проведення з 10.06.2019 до 24.06.2019 позапланової перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;
-          визнати протиправною і скасувати постанову №3-0507/3/1010-1450/02 від 05.07.2019, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області;
-          визнати протиправною і скасувати постанову №3-0507/3/1010-1449/02 від 05.07.2019, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області;
-          визнати протиправною і скасувати постанову №3-0507/3/1010-1451/02 від 05.07.2019, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області;
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що будівельні роботи виконані за наявності належним чином розробленої та затвердженої проектної документації із вихідними даними, позивачем укладено договір про технічний нагляд, договір на здійснення авторського нагляду, а відтак твердження відповідача про протилежне не відповідає дійсності. Також, позивач вказує на процедурні порушення при здійсненні позапланової перевірки. 
Відповідач у своєму відзиві просив суд відмовити у задоволенні позову, зазначив, що позапланова перевірка позивача була здійснена в порядок, спосіб та в межах наданих йому повноважень. 
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 березня 2021 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправною та скасовано постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.07.2019 №3-0507/2/1010-1450/02. Визнано протиправною та скасовано постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 05.07.2019 №З-0507/2/1010-1451/02. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права та неповного з`ясування обставин у справі. Апелянт вказує, що проведення реконструкції об`єкту будівництва можливе лише по відношенню до об`єкта, який вже введено в експлуатацію в установленому порядку. Оскільки відповідний об`єкт, замовником якого є позивач, в експлуатацію в установленому законом порядку введено не було, тому замовник в силу приписів п.1 ч.5 ст.26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», був зобов`язаний отримати містобудівні умови та обмеження в порядку, визначеному нормами чинного законодавства. Також, під час проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті будівництва по вул. Затишна с. Лісники, Києво-Святошинського району Київської області, замовником не було надано будь-яких документів на підтвердження факту забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду на об`єкті будівництва. Таким чином, позивачем виконуються будівельні роботи, в тому числі без дозволу на виконання будівельних робіт.
Крім того, не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволені позовних вимог та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права та неповного з`ясування обставин у справі. Апелянт вказує, що відповідачем було порушено порядок та процедуру проведення перевірки, тобто дії відповідача щодо проведення перевірки позивача вчинені з порушенням чинного законодавства, а також прав та інтересів позивача. наголошує на відсутності доказів наявності порушень з боку  позивача норм чинного законодавства.
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу в якому зазначено про безпідставність доводів апеляційної скарги відповідача, відсутність підстав для її задоволення.
Розглянувши доводи апеляційних скарг, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.
Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, у відповідності до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, на підставі звернення Національного антикорупційного бюро України від 24.05.2019 №0421-062/17357 (за вх. 1010-527 від 28.05.2019) Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області  видано наказ від 07.06.2019 №169П про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: «Реконструкція вул. Затишної з влаштуванням твердого покриття, с. Лісники, Києво-Святошинського району, Київської області (коригування)», за адресою: 08172, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Лісники, вул. Затишна. Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
07.06.2019 відповідачем сформовано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №381.19/01 зі строком дії з 10.06.2019 до 24.06.2019.
Копію вказаного направлення отримано секретарем ради Самойленко О.О. 10.06.2019.
За наслідком здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: «Реконструкція вул. Затишної з влаштуванням твердого покриття, с. Лісники, Києво-Святошинського району, Київської області (коригування)», за адресою: 08172, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Лісники, вул. Затишна відповідачем складено акт  від 24.06.2019 №Т-2406/1 (.
В акті перевірки вказано про наступні порушення:
1. Замовником будівництва Лісниківська сільська рада, Києво-Святошинського району Київської області, було подано заяву про отримання дозволу на виконання будівельних робіт в порядку статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вхідний №10/10-1705/6 від 17.05.2019, за результатами розгляду якої замовником надано відмову у видачі дозволу №КС 132191481730 від 28.05.2019, у зв`язку з неподанням  необхідних документів та через невідповідність їх вимогам законодавства, а саме вимогам ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації».
Згідно поданої заяви на отримання дозволу код об`єкта згідно класифікатора ДК 018-2000:-1112.1, клас наслідків (відповідності) СС2, вид будівництва - реконструкція.
Враховуючи вищенаведене замовником будівництва будівельні роботи з влаштування споруд інженерно-транспортної інфраструктури автомобільної дороги та мереж дренажу та дощової каналізації виконані без належним чином розробленої та затвердженої проектної документації, без вихідних даних та без дозволу на виконання будівельних робіт, що є порушенням частини 1 статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №466;
2. Замовником будівництва Лісниківська сільська рада, Києво-Святошинського району Київської області не забезпечено здійснення авторського нагляду, що є порушенням статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», Порядку авторського та технічного нагляду, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України №903;
3. Замовником будівництва Лісниківська сільська рада, Києво-Святошинського району Київської області не забезпечено здійснення технічного нагляду, що є порушенням статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», Порядку авторського та технічного нагляду, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України №903.
Акт підписано секретарем сільської ради Самойленко О.О. 27.06.2019, а керівник позивача від підпису відмовився, про що здійснено відповідну відмітку.
Департаментом складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 24.06.2019 №С-2406/3 та припис про зупинення будівельних робіт №С-2406/4 від 24.06.2019, протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.06.2019 №1-Л-З-2406/1, №1-Л-З-2406/2, №1-Л-З-2406/3.
Крім того, відповідачем прийнято наступні рішення:
-          постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.07.2019 №3-0507/2/1010-1449/02, якою визнано Лісниківську сільську раду Києво-Святошинського району Київської області винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність  за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 742  590,00 грн;
-          постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.07.2019 №З-0507/2/1010-1450/02, якою визнано Лісниківську сільську раду Києво-Святошинського району Київської області винною у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 6 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність  за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 100  350,00 грн;
-          постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.07.2019 №З-0507/2/1010-1451/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність  за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 80  280,00 грн.
Позивач, вважаючи протиправними вищевказані дії та рішення відповідача, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.
Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що всі доводи позивача в частині процедурних порушень здійснення Департаментом позапланової перевірки не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи. Вказав, що відповідачем в межах спірних правовідносин до позивача застосовано штраф за виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання правомірно, натомість Департаментом не доведено наявність складу порушення позивачем статті 11 Закону №№ 687-XIV, а відтак відсутні обставини для застосування до останнього відповідальності передбаченої положеннями пунктами 5, 6 частини 2 статті 2 Закону №208/94-ВР.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності та заходи забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).
У відповідності до частини 1 статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).
Згідно із пунктами 5-7 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
З матеріалів справи вбачається, що перевірку позивача призначено у зв`язку із надходженням звернення Національного антикорупційного бюро України від 24.05.2019 №0421-062/17357 (за вх. 1010-527 від 28.05.2019), тому Департаментом не порушено наведених вимог законодавства щодо підстав призначення позапланової перевірки.
Позивач стверджує про порушення Департаментом положень абзацу 9 частини 2 статті 5, абзацу 10 частини 1 статті 6 Закону №877-V, адже в направленні на здійснення позапланового заходу не вказано переліку питань щодо яких проводилась перевірка.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон №877-V).
У направленні для проведення планового (позапланового) заходу від 07.06.2019 №381.19/01 вказано питання, які підлягають перевірці, а саме дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Разом із тим, вказаний перелік питань є досить об`ємним, проте, положення абзацу 9 частини 2 статті 5 Закону №877-V не містять в собі обов`язку конкретизації. 
Таким чином, у направленні для проведення планового (позапланового) заходу від 07.06.2019 №381.19/01 визначено перелік, якій підлягає перевірці, а більш розширений перелік зафіксований у відповідному акті перевірки.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що посилання позивача на порушення відповідачем абзацу 9 частини 2 статті 5 Закону №877-V є безпідставними.
Згідно з абзацом 10 частини 1 статті 6 Закону №877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Відповідачем під час проведення позапланового заходу з`ясовувались питання щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а відтак жодних порушень відповідачем в цій частині не допущено.
Згідно із частинами 3, 6 статті 7 Закону №877-V у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно із пунктом 15 Порядку №553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.
Відповідно до пунктів 16-18 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.
Аналіз наведених положень дає підстави дійти до висновку, що у направленні та в акті перевірки, складеного за наслідком здійснення заходу державного архітектурно-будівельного нагляду зазначається предмет здійснення заходу.
В направленні на проведення перевірки вказано, що воно видано для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Реконтрукція вул. Затишної з влаштування твердого покриття, с. Лісники, Києво-Святошинського району, Київської області (коригування) за адресою: 08172, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Лісники, вул. Затишна.
В акті перевірки, приписах вказано об`єкт: «Будівництво автомобільної дороги з твердим покриттям на території с. Лісники Києво-Святошинського району, Київської області, вул. Затишна, від вул. Лугової до лісосмуги НПП «Голосіївський».
Тобто в даному випадку відсутні суттєві відмінності в предметі здійснення заходу.
Разом із тим, згідно зі статтею 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.
Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
З аналізу вищевикладеного вбачається, що Закон №877-V застосовується до спірних правовідносинах в тій частині, яка не врегульована Законом №3038-VI та Порядком №553.
Форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджені Наказом Мінрегіонбуд від 15.05.2012 №240, якому, в свою чергу, відповідає і направлення на проведення заходу і акт, складений за результатами проведення останнього, тому доводи позивача в цій частині є необґрунтованими.
Також суд першої інстанції обґрунтовано не взяв до уваги посилання позивача на не повідомлення його про проведення позапланового заходу, адже ані положеннями Закону №3038-VI, ані положеннями Порядку №553 не встановлено обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо повідомлення суб`єкта містобудування завчасно - до проведення позапланової перевірки.
Такий обов`язок встановлений лише щодо планової перевірки та передбачений пунктом 12 Порядку.
При здійсненні позапланової перевірки орган державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язаний пред`явити суб`єкту містобудування службові посвідчення та направлення на перевірку.
Направлення на перевірку отримано позивачем 10.06.2019, з огляду на що доводи останнього в цій частині є необґрунтованими.
Пунктом 7 Порядку №553 встановлено, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
З матеріалів справи вбачається, що строк перевірки визначений у направлені з 10.06.2019 до 24.06.2019, тобто становить 10 робочих днів, з урахуванням Розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.01.2019 №7-р «Про перенесення робочих днів у 2019» - 17.06.2019 - понеділок на підставі статті 67 Кодексу законів про працю України був не робочим днем.
Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що всі доводи позивача в частині процедурних порушень здійснення Департаментом позапланової перевірки не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи, з огляду на що позовні вимоги в частині визнання протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо проведення з 10.06.2019 до 24.06.2019 позапланової перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил задоволенню не підлягають.
Щодо постанови Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №3-0507/3/1010-1449/02 від 05.07.2019, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідачем в ході позапланової перевірки встановлено порушення частини 1 статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №466.
Згідно із частиною 1 статті 37 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.
Відповідно до частини 2 статті 37 Закону №3038-VI дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.
Положеннями статей 3, 4 статті 37 Закону №3038-VI визначено, що для отримання дозволу подається заява, до якої додаються: 1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію; 2) копія розпорядчого документа щодо комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду у разі здійснення комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності (замість копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою); 3) проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку; 4) копія документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або згода його власника, засвідчена у встановленому законодавством порядку, на проведення будівельних робіт у разі здійснення реконструкції, реставрації чи капітального ремонту; 5) копії документів про призначення осіб, відповідальних за виконання будівельних робіт, та осіб, які здійснюють авторський і технічний нагляд; 6) інформація про ліцензію, що дає право на виконання будівельних робіт, та кваліфікаційні сертифікати; 7) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».
Форма дозволу на виконання будівельних робіт, форма заяви, що подається для його отримання, форма відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт, порядок видачі та анулювання дозволу на виконання будівельних робіт визначаються Кабінетом Міністрів України.
Відмова у видачі дозволу на виконання будівельних робіт видається заявнику в письмовому вигляді з відповідним обґрунтуванням у строк, передбачений для видачі дозволу.
Підставою для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт є: 1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу такого дозволу; 2) невідповідність поданих документів вимогам законодавства; 3) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах; 4) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».
Рішення про видачу або анулювання дозволу на виконання будівельних робіт може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права видачі дозволу), або оскаржено до суду.
Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (в редакції Постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 №747) (далі - Порядок №466).
Згідно із пунктом 2 Порядку №466 будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.
Відповідно до пункту 5 Порядку №466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».
При цьому, реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою (п. 7 Порядку №466).
відповідно до абзацу 2 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 №208/94-ВР (далі - Закон №208/94-ВР) суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Відмову у видачі дозволу на виконання будівельних робіт №КС 132191481730 від 28.05.2019 в судовому порядку не оскаржено, відомості щодо наведеного позивачем не надано, а відтак, стверджувати про його протиправність чи наявність у позивача такого дозволу станом на час здійснення позапланового заходу відповідачем та й відповідного прийняття оскаржуваного рішення не вбачається за можливе.
Колегія суддів наголошує, що до відповідальності згідно постанови Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №3-0507/3/1010-1449/02 від 05.07.2019 позивача притягнуто саме за виконання будівельних робіт за відсутності дозволу на їх виконання, а тому доводи останнього, що такі обставини не можуть бути підставою для притягнення до відповідальності є помилковими.
Під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції дана обставина позивачем не спростована.
Суд першої інстанції вірно не врахував висновок експерта №1 за результатами аналізу-дешифрування місцевості від 17.10.2019, складеного ТОВ «КОМПАНІЯ ТВІС», висновок експерта №202/09-2019 від 22.11.2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, адже вказані висновки не спростовують обставин відсутності у позивача станом на час здійснення Департаментом позапланового заходу дозволу на виконання будівельних робіт на відповідному об`єкті будівництва.
Таким чином, станом на час вирішення спору по суті, за наявних обставин, відсутні підстави для скасування постанови №3-0507/3/1010-1449/02 від 05.07.2019.
Щодо постанов Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області №3-0507/3/1010-1450/02 від 05.07.2019 та №3-0507/3/1010-1451/02 від 05.07.2019, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідач дійшов до висновку про порушення позивачем статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та Постанову Кабінету Міністрів України  №903, а саме: не забезпечення технічного та авторського нагляду.
Згідно із статтею 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 № 687-XIV (далі - Закон № 687-XIV) архітектурна діяльність - діяльність по створенню об`єктів архітектури, яка включає творчий процес пошуку архітектурного рішення та його втілення, координацію дій учасників розроблення всіх складових частин проектів з планування, забудови і благоустрою територій, будівництва (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту) будівель і споруд, здійснення архітектурно-будівельного контролю і авторського нагляду за їх будівництвом, а також здійснення науково-дослідної та викладацької роботи у цій сфері.
Відповідно до статті 11 Закону № 687-XIV під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.
Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають кваліфікаційний сертифікат.
Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.
У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.
Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.
Обов`язок щодо здійснення технічного нагляду може бути покладений замовником на спеціалізовану організацію чи спеціаліста з технічного нагляду або на інженера-консультанта, з визначенням у договорі підряду їхніх повноважень. Примірні форми договорів про здійснення технічного нагляду та про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури.
Між тим, механізм здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств) визначає Порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури та Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 №903.
Згідно із пунктом 2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.
Відповідно до пункту 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.
Згідно із пунктами 5, 6 частини 2 статті 2 Закону №208/94-ВР суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Як вбачається з матеріалів справи, між позивачем та ТОВ «Імперія доріг» укладено договір №Д-11/17-02-АН від 27.11.2017, у відповідності до якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується здійснювати авторський нагляд на об`єкті «Реконструкція вул. Затишної з влаштування твердого покриття, с. Лісники, Києво-Святошиснького району, Київської області» (т. 1 а.с. 98-100).
У відповідності до пункту 5.1 договору №Д-11/17-02-АН він набуває чинності з дня його підписання уповноваженими представниками обох сторін та діє до повного виконання своїх зобов`язань за цим договором.
Також в матеріалах справи міститься договір №22/11-17 від 27.11.2017 про технічний нагляд, у відповідності до якого замовник (позивач) доручає, а виконавець (ФОП ОСОБА_1 ) приймає на себе зобов`язання по наданню послуг на здійснення технічного нагляду по об`єкту будівництва «Реконструкція вул. Затишної з влаштування твердого покриття, с. Лісники, Києво-Святошинського району, Київської області» (ДК 021:2015-71240000-2 Архітектурні, інженерні та планувальні роботи), в порядку, та на умовах, визначених цим договором (т. 1, а.с. 101-104).
Згідно із пунктом 5.1 договору №22/11-17 він набирає чинності з дати його підписання сторонами та діє до 31.12.2017 або до дати підписання акту готовності об`єкта до експлуатації, форма якого затверджена в установленому порядку Мінрегіонбудом та отримання Свідоцтва про відповідність збудованого об`єкта проектній документації, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, в частині обов`язків по оплаті наданих послуг по фінансовим та гарантійним обов`язком - до повного проведення розрахунків.
З вищевикладеного вбачається, що в матеріалах справи наявні належні та достатні докази на підтвердження забезпечення позивачем технічного та авторського нагляду на об`єкті будівництва «Реконструкція вул. Затишної з влаштування твердого покриття, с. Лісники, Києво-Святошинського району, Київської області».
При цьому, суд першої інстанції вірно відхилив посилання відповідача на не надання відповідних документів позивачем під час здійснення позапланового заходу, оскільки доказів на підтвердження запитування таких документів Департаментом не надано.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що Департаментом не доведено наявність складу порушення позивачем статті 11 Закону №№ 687-XIV, а відтак відсутні обставини для застосування до останнього відповідальності передбаченої положеннями  пунктами 5, 6 частини 2 статті 2 Закону №208/94-ВР, тому постанови від 05.07.2019 №З-0507/3/1010-1450/02, №З-0507/3/1010-1451/02 є протиправними та підлягають скасуванню.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -
П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційні скарги Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Лісниківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 березня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст.  328,  329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 26.10.2021.

Головуючий суддя:                                                                                        А.Ю. Кучма 

                                                                                                                          В.О. Аліменко

                                                                                                              Н.В. Безименна