Єдиний унікальний номер 233/376/21 
Номер провадження 22-ц/804/2362/21        

Єдиний унікальний номер 233/376/21
Номер провадження 22-ц/804/2362/21

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2021 року 2021 року Донецький апеляційний суд у складі:
судді-доповідача: Халаджи О.В.
суддів: Кішкіної І.В., Хейло Я.В.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами, у письмовому провадженні у м. Бахмут апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01 липня 2021 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електроенергії, внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії (суддя першої інстанції Бєлостоцька О.В. повний текст рішення складено 07 липня 2021 року),

В С Т А Н О В И В:

Позивач Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулось до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з позовом ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електроенергії, внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії. Просило стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку у сумі 57213,66 гривень та судовий збір в сумі 2270 гривень.
Рішенням Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01 липня 2021 року позов Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електроенергії, внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії задоволено.
Стягнуто із ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" вартість електроенергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії за актом № 008489 від 16 вересня 2020 року в розмірі 57213 гривень 66 копійок та судовий збір у сумі 2270 гривень 00 копійок.
Із вказаним рішенням суду не погодився відповідач, та подав апеляційну скаргу, вважає що воно ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, які полягають у неправильності установлення обставин, які мають значення для справи.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач зазначив, що починаючи з 20.09.2006 року будинок за адресою: АДРЕСА_1 здавався в оренду по 14.01.2007 року ОСОБА_2 . З 14.01.2007 року по 30.08.2020 року ОСОБА_3 . З 30.08.2020 року будинок знаходився в оренді ОСОБА_4 . Згідно умов договору оренди пункту 5,6, всі комунальні розрахунки, в тому числі за електричну енергію, а також взаємовідносини з постачальниками, бере на себе орендар будинку. Таким чином по договору оренди уповноваженою особою і платником комунальних платежів з 30.08.2020 року є орендар ОСОБА_4 .
Вказує на те, що договір між ним, як побутовим споживачем та оператором системи розподілу електричної енергії, за адресою: АДРЕСА_1 , ніколи не укладався і відповідач не здійснював за цією адресою взаємовідносини з оператором.
Зазначає, що ОСОБА_5 на візування, підписання документів від свого імені щодо правовідносин з АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» він не надавав. Допуск представників ДТЕК був здійснений ОСОБА_5 , як членом сім`ї орендаря ОСОБА_4 . Згідно протоколу № 416 від 21.10.2020 року комісією з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії вказано, що акт № 008489 від 16.09.2020 року складено відносно ОСОБА_6 , наявний власноручний в протоколі № 416 підпис ОСОБА_4 , що він ознайомлений з протоколом на правах орендаря будинку.
Також ОСОБА_1 зазначив, що позивачем не вживались заходи досудового врегулювання спорів та в матеріалах справи відсутні докази наявності його причетності виникнення заборгованості та підстави стягнення.
ОСОБА_1 просив рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01 липня 2021 року скасувати та ухвалити нове, яким в задоволені позовних вимог відмовити в повному обсязі.
Від представника АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Зайцевої О.М. надійшов відзив на апеляційну скаргу, вважає, що оскаржуване рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
Зайцева О.М. просила рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 01 липня 2021 року залишити без змін.
Відповідно до частини 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою «Апеляційне провадження».
Згідно частини 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. 
За таких обставин, апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч. 13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
В даній справі ціна позову становить, 57213,66 грн. тобто менше ста розмірів прожиткового мінімуму (2270*100=227000), а тому справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами, у письмовому провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.
  Згідно ч.1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судом першої інстанції встановлено, що відповідач ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 19 вересня 2006 року є власником будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.5 на звороті, 6,58,59).
ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.33-34).
З будинкової книги будинку АДРЕСА_1 вбачається, що за вказаною адресою зареєстровані особи відсутні; в період часу з 20 липня 1984 року по 13 вересня 2006 року в будинку був зареєстрований допитаний судом в якості свідка ОСОБА_4 , з 06 лютого 1980 року до 13 вересня 2006 року - колишній власник - ОСОБА_2 (а.с.96-97).
З роздруківки з бази АТ ДТЕК «Донецькі електромережі» вбачається, що будинок АДРЕСА_1 (особовий рахунок НОМЕР_1 ) був підключений до електропостачання 14 серпня 2000 року, а відключений за заявою абонента 16 вересня 2011 року, точка обліку демонтована (а.с.113). 
Крім того, з роздруківки з бази позивача по справі вбачається, що 22 серпня 2000 року в будинку АДРЕСА_1 було встановлено лічильник електричної енергії тип СО-2, серійний номер 79575783 (а.с.130).
З відтвореного в судовому засіданні диску вбачається, що в будинку АДРЕСА_1 фактично встановлений лічильник електроенергії тип якого СО-ЭЭ6705, № 944741, що узгоджується із показаннями свідка ОСОБА_8 в судовому засіданні. 
16 вересня 2020 року представниками позивача по справі було проведено перевірку та в присутності ОСОБА_5 складено акт про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії № 008489 за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.7,51).
Відповідач ОСОБА_1 пояснив, що ОСОБА_5 , яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, мешкала в будинку з його дозволу.
Відповідно до акту про порушення № 008489, складеного 16 вересня 2020 року представниками АТ ДТЕК «Донецькі електромережі» виявлено порушення обліку електричної енергії згідно п.8.4.2(6) Правил роздрібного ринку електричної енергії - самовільне підключення електроустановок до електричної мережі ОСРС з порушенням схеми обліку, виявити яке при проведенні контрольного огляду представники ОСР мали можливість; особовий рахунок не оформлений, договір не укладений, прилад обліку електричної енергії відсутній. Електрична енергія споживається, лічильником не обліковується. 
Акт про порушення № 008489 від 16 вересня 2020 року у підписаний трьома представниками енергопостачальної організації - Степаненко Б.А. , ОСОБА_8 , Чертовою О.Б. та присутньою ОСОБА_5 без зауважень (а.с.7,51).
За адресою АДРЕСА_1 АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , з роздруківки по якому вбачається, що вартість електричної енергії за вказаною адресою не сплачувалась взагалі (а.с.15,66). 
Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснив, що вартість спожитої електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до договорів оренди та усної домовленості мала сплачуватись орендарем ОСОБА_4 ; сплату вартості спожитої електричної енергії не контролював, доказів оплати (квитанцій, тощо) надати не може. 
З протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії Костянтинівського РЕМ № 416 від 21 жовтня 2020 року та розрахунку збитків вбачається, що комісія, розглянувши акт № 008489 від 16 вересня 2020 року, дійшла висновку про здійснення перерахунку оплати за спожиту електроенергію у зв`язку з виявленим порушенням п.8.4.2(6) Правил роздрібного ринку електричної енергії та нарахування до сплати в якості вартості спожитої електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії з період часу з 18 березня 2020 року по 16 вересня 2020 року в розмірі 57213 грн. 66 коп. (а.с.8,9,63 на звороті 65).
Згідно роздруківки з бази даних позивача, будинок АДРЕСА_1 було відключено від електропостачання у зв`язку із складанням акту 16 вересня 2020 року, а згодом відключено повторно - 22 вересня 2020 року та 23 вересня 2020 року, що узгоджується із показаннями свідка ОСОБА_4 , який в судовому засіданні зазначив, що після відключення будинку від електроенергії він здійснював самовільні підключення. 
Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач обґрунтованих заперечень проти позову не навів, доказів на спростування доводів позивача не надав.
Апеляційний суд погоджується з даним висновком суду першої інстанції.
Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року №2019-VIII, «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 14 березня 2018 року №312.
Згідно із статтею 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До зазначеного договору застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.
В силу ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.
Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії.
Зі змісту вказаної статті вбачається, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Правопорушеннями на ринку електричної енергії є зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
19 квітня 2018 року набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії, відповідно до підпунктів 5, 6, 10 п.5.5.5 яких споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.
Пунктом 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).
Підпунктом 6) п.8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. 
Відповідно до п. 8.4.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт•год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт•год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб,кВт•год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день).
Згідно підпункту 2) пункту 8.4.8 вказаних вище Правил кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): - якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали   можливість, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.
Для споживачів, у яких відсутні договірні відносини з оператором системи, та побутових споживачів за робочий день приймається календарний день.
Пунктом 5.2.1. Кодексу комерційного обліку електричної енергії передбачено, що електроустановки споживачів та інших учасників ринку мають бути забезпечені повіреними, введеними в експлуатацію та прийнятими до розрахунків (введеними в облік) вузлами обліку.
Відповідно до п.п. 5.2.10, 5.2.11, 5.2.17-5.2.21, 5.2.24 Кодексу комерційного обліку електричної енергії за необхідності встановлення, налаштування, заміни засобів комерційного обліку або модернізації вузла обліку замовник звертається до постачальника послуг комерційного обліку (далі за текстом - ППКО).
Замовник має право самостійно придбати ЗКО, автоматичні вимикачі, пристрої захисного відключення та інше обладнання вузла обліку, що відповідають вимогам цього Кодексу, Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів, та надати їх ППКО (разом із копіями технічних паспортів чи інших документів, що їх замінюють) для встановлення на своєму об`єкті відповідно до договору про надання послуг комерційного обліку.
Вузли обліку після їх улаштування мають бути введені в експлуатацію.
Введення в експлуатацію/виведення з експлуатації вузлів обліку здійснюється замовником та ППКО, що надавав послуги з їх улаштування або виведення з експлуатації відповідно до договору.
Вузол обліку вважається введеним в експлуатацію з дати підписання сторонами акта введення у промислову експлуатацію.
Введений в експлуатацію вузол обліку має бути опломбованим та прийнятим до розрахунків за електричну енергію (введеним в облік).
Вузол обліку вважається введеним в облік з дати підписання сторонами акта пломбування.
Уповноважені представники оператора системи та ППКО здійснюють технічну перевірку вузла обліку, а також перевірку технічної документації та, у разі відсутності обґрунтованих зауважень, проводять опломбування ЗВТ, пристроїв та місць вузла обліку, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин кіл (схеми) комерційного обліку, а також у разі потреби установлюють індикатори зовнішнього впливу.
З наведених вище положень Кодексу комерційного обліку електричної енергії вбачається, що встановлення лічильника електричної енергії має відбуватись постачальником послуг комерційного обліку з наступним введенням в експлуатацію та облік.
Відповідно до частини 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує, тобто власник зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів, забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки.
З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 19 вересня 2006 року є власником будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.5 на звороті, 6,58,59). ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
16 вересня 2020 року представниками позивача, було складено Акт про порушення № 008489, згідно якого вбачається, що по. АДРЕСА_1 , у домоволодінні було виявлено самовільне підключення до електричної мережі, особовий рахунок не оформлений, прилад обліку електричної енергії відсутній. (а.с.8).
З даного акту вбачається, що у графі представник споживача або інша особа,яка допустила представників оператора системи на об`єкт (території) споживача стоїть підпис ОСОБА_5 , яка є дружиною ОСОБА_4 , котрий на підставі договору найму житла орендує у  відповідача будинок по АДРЕСА_1 , даний факт учасники справи не заперечують.
З протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії Костянтинівського РЕМ № 416 від 21 жовтня 2020 року та розрахунку збитків вбачається, що комісія, розглянувши акт № 008489 від 16 вересня 2020 року, дійшла висновку про здійснення перерахунку оплати за спожиту електроенергію у зв`язку з виявленим порушенням п.8.4.2(6) Правил роздрібного ринку електричної енергії та нарахування до сплати в якості вартості спожитої електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії з період часу з 18 березня 2020 року по 16 вересня 2020 року в розмірі 57213 грн 66 коп (а.с.8,9,63 на звороті, 65).
Пунктом 7 Правил користування електричною енергією для населення встановлено, що для споживання електроенергії новий наймач (власник) квартири або іншого об`єкта повинен звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією.
Так, матеріалами справи доведено, що відповідач допустив необліковане споживання електричної енергії шляхом самовільного підключення електричного дроту до електричної мережі.
З огляду на зазначене, відповідач ОСОБА_1 як власник вказаного житлового будинку, має нести відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією для населення. Крім того, суд дійшов обгрунтованого висновку про обов`язок відповідача відповідати за порушення ПКЕЕН, оскільки він є власником будинку який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . 
Посилання відповідача в апеляційній скарзі на відсутність договору про надання послуг електропостачання є неспроможним, оскільки факт відсутності вказаного договору сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг та відшкодування завданих збитків. АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» здійснювало постачання електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 від користування послугами не відмовлялася. 
Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 30 жовтня 2013 року в справі № 6-59цс13 і від 20 квітня 2016 року в справі № 6-2951цс15, та у постановах Верховного Суду від 26 вересня 2018 року в справі № 750/12850/16-ц і від 06 листопада 2019 року в справі № 642/2858/16.
Оскільки обов`язок споживача житлово-комунальних послуг, зокрема послуг з електропостачання ґрунтується не тільки на договорі, але й на законі, відсутність письмових договірних відносини не є підставою для звільнення від обов`язку відшкодування збитків.
Згідно зі ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Тому, посилання відповідача на проживання за іншою адресою також є безпідставними.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).
Отже, доводи, наведені в обґрунтування апеляційної скарги, не можуть бути підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи, ґрунтуються на неправильному тлумаченні норм матеріального та процесуального права й зводяться до необхідності переоцінки судом доказів.
Наведені в апеляційній скарзі заявника доводи були предметом дослідження у суді першої інстанції з наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах закону, і з якою погоджується суд апеляційної інстанції 
Оскільки доводи апеляційної скарги висновку суду першої інстанції не спростовують, на законність та обґрунтованість судового рішення не впливають, то колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін.
Керуючись статтями 374, 375, 381 ЦПК України, апеляційний суд, 

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Костянтинівського міськрайонного  суду Донецької області від 01 липня 2021 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 ст. 389 ЦПК України.

Судді:           О.В. Халаджи

І.В. Кішкіна

Я.В. Хейло