Постанова
Іменем України
 
08 грудня 2021 року
м. Київ
 
справа № 295/13051/18

провадження № 61-13751св21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Червинської М. Є.,
суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротуна В. М. (суддя-доповідач), 
Тітова М. Ю.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - ОСОБА_2 ,
третя особа - приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Поліщук Андрій Ігорович,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на постанову Житомирського апеляційного суду від 29 червня 2021 рокуу складі колегії суддів: 
Галацевич О. М., Борисюка Р. М., Микитюк О. Ю.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
ІСТОРІЯ СПРАВИ
 
Короткий зміст позовних вимог
 
У жовтні 2018 року  ОСОБА_1 звернулась до суд із позовом до 
ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Поліщук А. І., в якому просила: визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 25781318101), укладений невстановленою особою від імені ОСОБА_1 із ОСОБА_2 , зареєстрований в реєстрі за № 1257, посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Поліщуком А. І.; застосувати наслідки визнання даного договору недійсним, безоплатно повернувши вказану квартиру ОСОБА_1 у приватну власність; скасувати рішення приватного нотаріуса Поліщука А. І. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 36563616 від 10 серпня 2017 року про реєстрацію права власності спірної квартири за ОСОБА_2 та припинення права власності за ОСОБА_1 .
 
В обґрунтування позову зазначила, що належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_1 відчужено поза її волею за підробленими документами ОСОБА_2 . 
 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
 
Заочним рішенням Богунського районного суду міста Житомира від 25 червня 2019 року позовні вимоги задоволено.
 
Визнано договір купівлі-продажу № 1257 від 10 серпня 2017 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - недійсним та безоплатно повернуто квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_1 у приватну власність.
 
Скасовано рішення нотаріуса про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 36563616 від 10 серпня 2017 року про реєстрацію права власності спірної квартири за ОСОБА_2 та припинення права власності за ОСОБА_1 .
 
Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 111,90 грн. 
 
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив із того, що ОСОБА_1 наміру продавати належну їй квартиру 
АДРЕСА_1 не мала, договір купівлі-продажу квартири від 10 серпня 2017 року не укладала та не підписувала, спірне майно відчужено протиправно невстановленими особами, тобто зміст правочину суперечить нормам ЦК України, що відповідно до статей 203 та  215 ЦК України, є підставою для визнання його недійсним. Також суд вказав, що ОСОБА_2 вважається добросовісним набувачем, проте на підставі пункту 3 частини першої статті 388 ЦК України позовні вимоги ОСОБА_1 про витребування майна з володіння ОСОБА_2 , є обґрунтованими. Дійшовши такого висновку, суд також скасував рішення нотаріуса про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 36563616 від 10 серпня 2017 року про реєстрацію права власності спірної квартири за ОСОБА_2 та припинення права власності за ОСОБА_1 .
 
Ухвалою Богунського районного суду міста Житомира від 25 червня 2020 року заяву ОСОБА_2 про скасування заочного рішення Богунського районного суду міста Житомира від 25 червня 2019 року залишено без задоволення.
 
Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції
 
Постановою Житомирського апеляційного суду від 29 червня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , залишено без задоволення.
 
Заочне рішення Богунського районного суду міста Житомира від 25 червня 
2019 року залишено без змін.
 
Залишаючи апеляційну скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах 
ОСОБА_2 , без задоволення, апеляційний суд погодився з висновком суду першої інстанції.
 
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги
 
У серпні 2021 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 через засоби поштового зв?язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати постанову Житомирського апеляційного суду від 29 червня 2021 року та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що заявником в апеляційній скарзі зазначалося про те, що рішення суду першої інстанції було ухвалено без участі (неналежне повідомлення) відповідача, що в свою чергу позбавило можливості останнього захистити свої інтереси. Заявник вказує, що судом не застосовано вимоги законодавства та судової практики касаційних судів щодо недійсності договорів та застосування наслідків недійсності договору. Аргументи позивача не підтверджені належними та допустимими доказами.
 
Доводи інших учасників справи
 
15 листопада 2021 року представник ОСОБА_1 - адвокат Валентина Кока, через засоби поштового зв?язку подала до Верховного Суду відзив, у якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
 
Рух касаційної скарги та матеріалів справи
 
Ухвалою Верховного Суду від 19 жовтня 2021 року відкрито касаційне провадження у даній справі та витребувано матеріали цивільної справи з Богунського районного суду міста Житомира.
 
Зупинено дію заочного рішення Богунського районного суду м. Житомира від 
25 червня 2019 року та постанови Житомирського апеляційного суду 
від 29 червня 2021 року, до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.
 
09 листопада 2021 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.
 
Ухвалою Верховного Суду від 15 листопада 2021 року справу призначено до судового розгляду.
 
Позиція Верховного Суду 
 
Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Частиною першою статті 400 ЦПК України встановлено, що переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Колегія суддів частково приймає аргументи, які викладені у касаційній скарзі, з таких мотивів.
 
Згідно частини першої та другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
 
Згідно із положеннями статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.
 
За правилами частини першої статті 130 ЦПК України судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.
 
Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 08 квітня 2010 року).
 
Європейський суд з прав людини зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 
13 грудня 2011 року).
 
Аналіз матеріалів справи свідчить, що судова повістка на судове засідання, призначене на 25 червня 2019 року адресована ОСОБА_2 повернута із відміткою «за закінченням терміну зберігання» (т. 1, а. с. 138 зворот).
 
Тобто матеріали справи не містять документів, які б підтверджували, що відповідач ОСОБА_2 був належним чином повідомлений про розгляд судом справи 25 червня 2019 року.
 
Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.
 
Аналіз змісту апеляційної скарги ОСОБА_2 свідчить, що в апеляційній скарзі вказувалося про неповідомлення судом першої інстанції його про дату, час і місце розгляду справи.
 
Проте суд апеляційної інстанції на пункт 3 частини третьої статті 376 ЦПК України увагу не звернув.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
З огляду на статтю 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є, зокрема, порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.
 
Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції (частина четверта статті 411 ЦПК України). 
 
У зв`язку з вказаними вище порушеннями судом апеляційної інстанції норми процесуального права, правильність застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права у справі не перевіряється.
 
За таких обставин касаційна скарга підлягає задоволенню, постанова Житомирського апеляційного суду від 29 червня 2021 року - скасуванню, а справа - направленню на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
 
Керуючись статтями 402, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 задовольнити.
 
Постанову Житомирського апеляційного суду від 29 червня 2021 року скасувати.
 
Справу № 295/13051/18 направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий	М. Є. Червинська  	
Судді: 	С. Ю. Бурлаков  	
 	А. Ю. Зайцев  	
 	В. М. Коротун  	
 	М. Ю. Тітов