П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

17 листопада 2021 р.	м.Одеса	Справа № 420/1872/21	
Головуючий в 1 інстанції: Вовченко О.А.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Скрипченка В.О.,

суддів Косцової І.П. та Осіпова Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Цандура М.Р.,

апелянта/позивача ОСОБА_1 та його представника Черкасової О.О., представника відповідача Хілініченка А.Х.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 8 липня 2021 року (суддя Вовченко О.А, м. Одеса, повний текст рішення складений 19.07.2021) по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними дії, визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

10 лютого 2021 року ОСОБА_1 звернувся до адміністративного суду з позовом до УПП в Одеській області ДПП, Департаменту патрульної поліції Національної поліції, в якому просив:
- визнати протиправними дії УПП в Одеській області ДПП щодо проведення службового розслідування, призначеного наказом Департаменту патрульної поліції національної поліції України №1976 від 25.09.2020 року "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків";
- визнати протиправним та скасувати пункт 3 наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №741 від 22.12.2020 "Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень" щодо застосування до заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод УПП в Одеській області ДПП ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади;
- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод УПП в Одеській області ДПП;
- стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 6 січня 2021 року по день поновлення на посаді.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 8 липня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 було відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також на неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким його позов задовольнити повністю.
В апеляційній скарзі зазначається, що суд першої інстанції не надав належної оцінки тому факту, що висновок службового розслідування не відповідає вимогам пункту 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, зокрема, в ньому не встановлено наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування, ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок, вид і розмір заподіяної шкоди, причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
В порушення вимог пунктів 3, 4 Розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, у висновку службового розслідування не зазначено мотивів учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; в матеріалах відсутні пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку.
Судом першої інстанції при наданні правової оцінки доказам по справі, досліджувалась копія пояснень ОСОБА_1 та рапорт старшого інспектора ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції Стокича К. від 09.11.2020, в якому він доповідає, що ОСОБА_1 відмовився від надання пояснень. Разом з тим, суд не прийняв до уваги той факт, що в матеріалах проведення службового розслідування відсутній відповідний Акт про відмову у наданні пояснень.
На думку апелянта, судом першої інстанції також не було враховано, що лист про запрошення ОСОБА_1 до УПП Одеській області ДПП для надання пояснень по обставинам, що були предметом службового розслідування, був направлений не на адресу реєстрації позивача.
Окрім того, суд першої інстанції не звернув увагу на те, що в порушення статті 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення до ОСОБА_1 було застосоване з пропуском 6 місячного строку з дня вчинення дисциплінарного проступку співробітниками відділу.
Апелянт зауважив, що суд першої інстанції не мав правових підстав посилатись на наявність у позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, оскільки на момент винесення рішення суду першої інстанції строк дії дисциплінарних стягнень закінчився, а тому ОСОБА_1 вважається таким, шо не має дисциплінарного стягнення.

Відповідач надіслав до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначив про законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, пояснення апелянта/позивача ОСОБА_1 та його представника Черкасової О.О., представника відповідача Хілініченка А.Х., вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів і вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 04.08.2020 старший інспектор з ОД ВМАЗ управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції звернувся до начальника управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції з рапортом, в якому просив дозволу на проведення несподіваної перевірки з метою контролю за належним виконанням службових обов`язків працівниками відділу розшуку та опрацюванням матеріалів ДТП (Т. 1 а.с. 25).
05.08.2020 старший інспектор з ОД ВМАЗ управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції звернувся до начальника управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції з доповідною запискою, у якій зазначив, що на підставі рапорту старшого інспектора з ОД ВМАЗ капітана поліції Федорова К.І. від 04.08.2020 щодо проведення несподіваної перевірки з метою контролю за належним виконанням службових обов`язків, працівниками відділу розшуку та опрацюванням матеріалів ДТП зазначається, що виявлено ряд недоліків у роботі відділу, а також виявлено ряд недоліків, що виразилися у неналежному контролі за підпорядкованим особовим складом та організацією роботи відділу з боку начальника відділу ОСОБА_2 та його заступника майора поліції ОСОБА_1 (Т. 1 а.с. 24).
Т.в.о. начальника управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції (далі-УПП в Одеській області ДПП) звернувся до начальника Департаменту патрульної поліції з доповідною запискою від 21.08.2020, у якій зазначив про факт можливого порушення службової дисципліни окремими співробітниками відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод управління патрульної поліції, що виразилось у неналежному виконанні своїх службових обов`язків. Також, виявлено ряд недоліків, що виразилися у неналежному контролі за підпорядкованим особовим складом та організацією роботи відділу з боку начальника відділу ОСОБА_2 та його заступника майора поліції ОСОБА_1 , у зв`язку з чим просив призначити службове розслідування, яке доручити коміссії (Т. 1 а.с. 21-23).
25.09.2020 Департамент патрульної поліції прийняв наказ №1976 "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків", відповідно до якого, з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни окремими співробітниками відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортної пригоди УПП в Одеській області ДПП, що було виявлено під час проведення раптової перевірки співробітниками відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП, що виразилось у неналежному виконанні своїх службових обов`язків, зокрема заступником начальника ВРОМ та ДТП УПП в Одеській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 та наказано, окрім іншого, призначити службове розслідування; зазначено склад комісії, якій доручено провести службове розслідування (Т. 1 а.с. 18-19).
З вказаним наказом від 25.09.2020 №1976 ОСОБА_1 ознайомився 01.10.2020 (Т. 1 а.с. 21).
09.10.2020 ДПП УПП в Одеській області направило на адресу ОСОБА_1 лист №19625/41/13/03/02-2020 "Про запрошення до УПП в Одеській області ДПП", яким його було запрошено для надання пояснень про обставини, що були предметом службового розслідування (Т. 2 а.с. 19-22).
Проте лист від 09.10.2020 не був вручений адресату та повернутий з підстав закінчення терміну зберігання (Т. 2 а.с. 23).
Наказом Департаменту патрульної поліції від 22.10.2020 №2207 "Про продовження строку проведення службового розслідування" продовжено термін проведення службового розслідування, призначеного наказом Департаменту патрульної поліції від 25.09.2020 №1976, на один місяць (Т. 2 а.с. 3).
В матеріалах справи міститься службова характеристика на заступника начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Одеській області ДПП ОСОБА_1 , надана начальником УПП в Одеській області ДПП від 29.10.2020, відповідно до якої майор поліції ОСОБА_1 за період служби в УПП в Одеській області зарекомендував себе негативно (Т. 2 а.с. 53).
Старший інспектор ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП ОСОБА_3 звернулась до начальника управління патрульної поліції в Одеській області ДПП з рапортом від 09.11.2020, у якому зазначила, що "на усні додаткові питання майор поліції ОСОБА_1 відмовився відповідати та наголосив, що відповість на них лише у присутності адвоката. Після чого поставив у бланку пояснення дату та підпис" (Т. 2 а.с. 25).
Відповідно до довідки УПП в Одеській області ДПП від 16.11.2020 начальник відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Одеській області ДПП ОСОБА_2 за період з 01.01.2020 по 31.10.2020 перебував на лікарняних у періодах: 18.05.20-03.06.20, 18.06.20-03.07.20, 27.07.20-21.08.20, 31.08.20-04.09.20, 21.09.20-05.10.20, 06.10.20-30.10.20 (Т. 2 а.с. 36).
Відповідно до довідки УПП в Одеській області ДПП від 16.11.2020 заступник начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Одеській області ДПП ОСОБА_1 за період з 01.01.2020 по 31.10.2020 перебував на лікарняних у періодах: 04.08.20-13.08.20, 14.08.20-28.08.20, 01.09.20-10.09.20, 07.10.20-16.10.20, 19.10.20-06.11.20 (т.2 а.с.37).
Відповідно до довідки УПП в Одеській області ДПП начальник відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Одеській області ДПП ОСОБА_2 перебував у щорічній черговій основній оплачуваній відпустці за 2020 рік у наступні періоди: 13.01.2020-27.01.2020, 06.07.2020-03.08.2020, 22.08.2020-30.08.2020 (т. 2 а.с. 41).
Відповідно до довідки УПП в Одеській області ДПП заступник начальника відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Одеській області ДПП ОСОБА_1 перебував у щорічній черговій основній оплачуваній відпустці за 2020 рік у наступні періоди: 03.02.2020-17.02.2020, 22.07.2020-03.08.2020 (Т. 2 а.с. 40).
Відповідно до рапорту т.в.о. начальника СЗтТ УПП в Одеській області ДПП В.Римарева зазначено, що відповідно до журналів обліку видачі, повернення технічних пристроїв особовому складу УПП в Одеській області з 01.02.2020 по теперішній час було встановлено, що співробітники ВР та ОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП портативні відеореєстратори за вказаний період не отримували (Т. 2 а.с. 27).
За результатами службового розслідування комісією складено висновок від 23.11.2020 (Т. 2 а.с. 521-561) (далі-Висновок), у якому наведений аналіз матеріалів ДТП та адміністративних матеріалів та встановлено, що співробітниками ВР та ОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП не вчинялись заходи щодо встановлення винуватців ДТП та обставин їх вчинення. Крім того, не здійснювалась передача матеріалів ДТП в підрозділ документального забезпечення УПП в Одеській області ДПП, що свідчить про те, що керівництвом відділу – підполковником поліції ОСОБА_2 та майором поліції ОСОБА_1 не здійснювався облік та контроль за своєчасністю розгляду матеріалів ДТП та прийняття рішень.
Також, службовим розслідуванням встановлено, що жодна посадова особа ВР та ОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП під час розгляду справи про адміністративні правопорушення не здійснює фіксацію на портативні відеореєстратори, що, зокрема, унеможливлює встановлення дійсності розгляду справи про адміністративне правопорушення в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, чи була надана їй можливість скористатись своїми правами, передбаченими ст. 268 КУпАП. Крім цього, зазначене унеможливлює підтвердити дійсність виїздів співробітників ВР та ОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП на місце пригоди, що є одним із заходів з метою встановлення винуватця ДТП та обставин її вчинення.
У висновку зазначено, що підполковник поліції ОСОБА_2 та майор поліції ОСОБА_1 не здійснювали контроль за дотриманням підлеглими службової дисципліни, не вчинялись заходи щодо запобіганню вчинення ними порушень службової дисципліни, що в свою чергу свідчить про те, що підполковник поліції ОСОБА_2 та майор поліції ОСОБА_1 жодним чином не вивчали загальну обстановку у відділі, не аналізували стан службової дисципліни, не проводили профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень, що стало наслідком вчинення останніми систематичних порушень службової дисципліни. Така бездіяльність вказує на неналежне виконання ними своїх посадових обов`язків.
Порушення службової дисципліни підполковником поліції ОСОБА_2 та майором поліції ОСОБА_1 має повторний характер, за останніми вбачаються непоодинокі випадки недотримання службових обов`язків, відсутність належного контролю та організації роботи відділу. За останній рік підполковник поліції ОСОБА_2 та майор поліції ОСОБА_1 вже притягувались до дисциплінарної відповідальності за відсутність належного контролю та організації роботи відділу.
Разом з тим, за останні півроку підлеглі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 неодноразово притягувались до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни.
Встановлено, що висновки "За результатами розгляду матеріалів ДТП", у яких викладений порядок заходів, здійснений майором поліції ОСОБА_4 , складені та в подальшому затверджені заступником начальника ВР та ОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 через значний проміжок часу з дати вчинення ДТП, а саме три-чотири місяці, а тому в ході службового розслідування не є за можливим встановити, в який час були здійснені вказані заходи та чи були вони здійснені в строк. Крім того, такі дії майора поліції ОСОБА_1 можна розцінювати як пособництво у здійсненні дій/бездіяльності з боку підпорядкованого останньому особовому складу.
В ході службового розслідування дисциплінарною комісією не встановлено обставин, що пом`якшують відповідальність майора поліції ОСОБА_1 .
У висновку дисциплінарна комісія вважала до підлеглих ОСОБА_1 лейтенанта ОСОБА_5 та майора поліції ОСОБА_6 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, та зазначила, що старший лейтенант поліції ОСОБА_7 , майор поліції ОСОБА_8 , які, також були підлеглими ОСОБА_1 , є такими, що підлягають притягненню до дисциплінарної відповідальності.
Також, пунктом 6 Висновку дисциплінарна комісія визначила: "за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог частини другої статті 19 Конституції України, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 2 частини третьої статті 1, пунктів 6, 7, 8 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, абзаців першого та другого пункту 1 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, пунктів 2.1, 2.2, 2.4, 2.5, 2.6, 2.10 розділу 2 посадової інструкції заступника начальника ВРОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП, пункту 3 розділу І Інструкції 414, а також Присяги працівника поліції, на підставі пункту 6 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, до заступника начальника ВР та ОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади".
22 грудня 2020 року Департамент патрульної поліції прийняв наказ №741 "Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень" (Т. 1 а.с. 31-34), відповідно до якого зазначено, що під час службового розслідування встановлено, що т.в.о. старшого інспектора ВРОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_5 під час опрацювання матеріалів дорожньо-транспортної пригоди (далі-ДТП), розгляд яких покладено на нього, не ужив усіх можливих заходів з метою встановлення винуватця ДТП та обставини її вчинення у передбачений законодавством термін, не доповів безпосередньому керівнику про причини неналежного виконання покладених на нього обов`язків, що призвело до порушення строків розгляду 12 матеріалів ДТП, крім того, був відсутній на службі більше трьох годин протягом робочого дня без поважних причин.
Під час службового розслідування установлено також, що старший інспектор з особливих доручень ВРОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП майор поліції ОСОБА_6 під час опрацювання матеріалів дорожньо-транспортної пригоди (далі-ДТП), розгляд яких покладено на нього, не ужив усіх можливих заходів з метою встановлення винуватця ДТП та обставини її вчинення у передбачений законодавством термін, не доповів безпосередньому керівнику про причини неналежного виконання покладених на нього обов`язків, що призвело до порушення строків розгляду трьох матеріалів ДТП та неналежного розгляду п`яти таких матеріалів.
Крім того, установлено, що лейтенант поліції ОСОБА_5 та майор поліції ОСОБА_6 не передали отримані ними документи до відділу документального забезпечення УПП в Одеській області ДПП для здійснення реєстрації у загальному порядку.
Ураховуючи систематичність неналежного виконання зазначеними посадовими особами ВРОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП службових обов`язків, дисциплінарною комісією установлено, що заступник начальника ВРОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП майор поліції ОСОБА_1 неналежно здійснює контроль за дотриманням підлеглими службової дисципліни, не вчиняє заходів щодо запобігання вчинення ними порушень службової дисципліни, не забезпечує належну організацію роботи відділу, не аналізує стан службової дисципліни, не проводить профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень, що своєю чергою свідчить про те, що майор поліції ОСОБА_1 неналежно виконує свої посадові обов`язки.
Згідно з висновком службового розслідування, відповідно до статей 11, 12, 13, 14 Дисциплінарного статуту, пункту 1 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07.11.2018 №893, наказано, окрім іншого: "3.За вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог частини другої статті 19 Конституції України, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 2 частини третьої статті 1, пунктів 6, 7, 8 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, абзаців першого та другого пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, підпункту 6 пункту 4 Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, затвердженої наказом Національної поліції України від 20 травня 2016 року №414, пунктів 2.1, 2.2, 2.4, 2.5, 2.6, 2.10 розділу ІІ посадової інструкції заступника начальника ВРОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП, відповідно до пункту 6 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337- VIII, до заступника начальника ВРОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади".
З зазначеним наказом від 22.12.2020 ОСОБА_1 ознайомлений 05.01.2021 (Т. 1 а.с. 67).
Не погодившись за зазначеним наказом та діями відповідача щодо проведення службового розслідування позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову ОСОБА_1 суд першої інстанції дійшов висновку, що звільнення позивача з посади здійснено у відповідності до вимог Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, якому передували проведення за належною процедурою службове розслідування. При визначені міри дисциплінарного впливу було враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його вчинено, відсутність пом`якшуючих обставин, та неможливість в подальшому виконувати обов`язки заступника керівника відділу внаслідок неналежного виконання своїх обов`язків та відсутності контролю за дотриманням службової дисципліни підлеглими.

Колегія суддів погоджується з тиками висновками суду першої інстанції, та вважає доводи апеляційної скарги позивача неаргументованими з огляду на наступне.
Так, в силу вимог частини другої статті 19 Конституції України, пункту 1 частини другої статті 2 та частини першої статті 7 КАС України, суд при вирішенні справи застосовує принципом законності, відповідно до якого має перевіряти, чи діяли органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи лише на підставі закону в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується, а держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності; громадянам гарантується захист від незаконного звільнення (стаття 43 Конституції України).
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію" (далі – Закон №580-VIII).
Статтею 1 цього Закону закріплено, що Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.
Завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (стаття 2 Закону №580-VIII).
Згідно з частиною першою статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 року №2337-VІІІ (далі – Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до частини другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Згідно з частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
За приписами статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1)  зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до частин першої – четвертої, десятої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Так, Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807 (далі – Порядок №893).
Пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Пунктами 2, 3, 5 та 7 розділу IV Порядку №893 передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:
надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;
ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;
подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;
користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.
Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.
Відповідно до пунктів 1, 2 та 3 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до пунктів 1, 2 та 5 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються, зокрема: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.
За приписами пункту 1 Розділу VIІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Положеннями статті 16 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Згідно з частинами 1 та 15 статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Відповідно до частин першої та одинадцятої статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.
Частиною одинадцятою статті 15 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для участі в засіданні комісії. Виклик надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.
За приписами статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення.
За вчинення дисциплінарного проступку пунктом 6 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту передбачений такий вид відповідальності, як звільнення з посади.
Як вбачається з матеріалів справи, підставою для винесення наказу про звільнення позивача зі служби слугували висновки службового розслідування, яке було призначено наказом від 25.09.2020 №1976 на підставі доповідною записки т.в.о. начальника УПП в Одеській області Департаменту ДПП від 21.08.2020 (т. 1 а.с.21-23), що узгоджується з приписами частини третьої статті 14 Дисциплінарного статуту, абзацу другого пункту розділу ІІ Порядку №893, якими встановлюються підстави для призначення службового розслідування.
Наказом від 22.10.2020 №2207 строк проведення службового розслідування продовжено на один місяць.
Наказ видано за вмотивованою доповідною запискою від 21.10.2020 №20515/14/13/01-2020, що узгоджується з приписами частини другої статті 16 Дисциплінарного статуту, абзацу восьмого пункту 1 розділу IV Порядку №893.
Завершено службове розслідування 23 листопада 2020 року.
Ураховуючи, що під час його проведення, ОСОБА_1 34 дні знаходився на лікарняному, що підтверджено документально і період тимчасової непрацездатності до строку проведення службового розслідування не зараховується, колегія суддів вважає, що службове розслідування відносно позивача було завершено своєчасно.
Через перебування позивача на лікарняному у дисциплінарної комісії не було можливості опитати останнього щодо обставин подій, які стали підставою для призначення службового розслідування. У зв`язку з чим виклик для надання пояснень був надісланий ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.
Ураховуючи, що рекомендоване відправлення не вручено та було повернуто до УПП, а ОСОБА_1 будь-яких пояснень, зауважень, тощо не надав, він, згідно приписів частин шостої-десятої статті 18 Дисциплінарного статуту, вважається таким, що відмовився від надання пояснень.
Довід апеляційної скарги з приводу відсутності в матеріалах службового розслідування Акта про відмову у наданні пояснень, складеного за відповідним фактом, є неаргументованим, адже відсутність вказаного акта не спростовує вищенаведені обставини, які не потребують додаткового фіксування.
При цьому, посилання апелянта на те, що судом першої інстанції не враховано, що вказаний вище лист було направлено не на адресу реєстрації ОСОБА_1 , є безпідставним, оскільки дисциплінарна комісія, як суб`єкт владних повноважень, діяла в даному випадку у спосіб, що визначений чинним законодавством. Зокрема, положенням частини одинадцятої статті 165 Дисциплінарного статуту установлено, що виклик надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.
Крім того, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 змінив своє місце реєстрації 4 вересня 2020 року (Т. 1 а.с. 13), але в матеріалах справи відсутні докази того, що він у відповідності до вимог пункту 5 розділу III Порядку формування та ведення особових справ поліцейських, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.05.2016 №377 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 8 червня 2016 р. за №828/28958), у п`ятиденний строк повідомив свого безпосереднього начальника та підрозділ кадрового забезпечення про зміни місця проживання (реєстрації).
Із затвердженого за результатом службового розслідування Висновку вбачається, що дисциплінарною комісією установлено систематичність неналежного виконання посадовими особами ВР та ОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП своїх службових обов`язків, що обумовлено тим, що керівництвом відділу, а саме начальником ВР та ОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП підполковником поліції ОСОБА_2 та заступником начальника ВР та ОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 не здійснювався контроль за дотриманням підлеглими службової дисципліни, не вчинялись заходи щодо запобіганню вчинення ними порушень службової дисципліни, що в свою чергу свідчить про те, що підполковник поліції ОСОБА_2 та майор поліції ОСОБА_1 жодним чином не вивчали загальну обстановку у відділі, не аналізували стан службової дисципліни, не проводили профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень, що стало наслідком вчинення останніми систематичних порушень службової дисципліни. Порушення службової дисципліни підполковником поліції ОСОБА_2 та майором поліції ОСОБА_1 має повторний характер, за останніми вбачаються непоодинокі випадки недотримання службових обов`язків, відсутність належного контролю та організації роботи відділу. За останній рік підполковник поліції ОСОБА_2 та майор поліції ОСОБА_1 вже притягувались до дисциплінарної відповідальності за відсутність належного контролю та організації роботи відділу. Разом з тим, за останні півроку підлеглі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 також неодноразово притягувались до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, зокрема до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження, до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 були застосовані дисциплінарні стягнення у вигляді зауваження та догани, до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Тривають службові розслідування відносно лейтенанта поліції ОСОБА_5 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 .
Відповідно до пунктів 2.1, 2.2, 2.4, 2.5, 2.6, 2.10 розділу ІІ вказаної Посадової інструкції, заступник начальника забезпечує організацію роботи відділу та несе персональну відповідальність за виконання покладених на нього завдань; за дорученням начальника відділу контролює та здійснює щоденний прийом матеріалів ДТП, внесення інформації до відповідних електронних баз МВС України про усі ДТП, які трапились на території обслуговування. У разі встановлення розбіжностей у статистичних даних вносить відповідні зміни; здійснює методичне керівництво відділу, вносить на розгляд начальника відділу пропозиції щодо його вдосконалення; вживає заходи щодо повного, всебічного та об`єктивного розгляду матеріалів ДТП, які надійшли на виконання відділу. Контролює своєчасність їх розгляду та прийняття рішень; забезпечує діяльність відділу щодо розшуку транспортних засобів та водіїв, які зникли з місця ДТП; здійснює контроль за дотримання працівниками відділу правил внутрішнього трудового розпорядку та службової дисципліни.
Відповідно до пункту 3.8 розділу 3 вказаної Посадової інструкції заступник начальника відділу має право: доповідати начальнику Управління з подальшим повідомленням начальника Департаменту про всі виявлені випадки порушень працівниками і керівниками структурних підрозділів чинного законодавства, наказів та розпоряджень керівництва ДПП та Управління.
Відповідно до пункту 4.1 розділу 4 вказаної Посадової інструкції заступник начальника відділу несе відповідальності за: неякісне або несвоєчасне виконання посадових завдань та обов`язків; недотримання правил внутрішнього трудового розпорядку та вимог законодавства про охорону праці.
Колегією суддів також враховано, що позивач у періоди з 06.07.2020 по 03.08.2020 та з 27.07.2020 по 04.08.2020 та з 14.08.2020 по 21.08.2020 виконував обов`язки начальника ОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП.
Відповідно до пункту 1.6 розділу І Посадової інструкції начальника ВР та ОМ ДТП УПП в Одеській області ДПП, на період відсутності начальника відділу (відпустка, відрядження, тимчасова непрацездатність тощо), його обов`язки може виконувати заступник начальника ВР та ОМ ДТП Управління.
Відповідно до пунктів 2.1, 2.4, 2.5, 2.11 розділу 2 вказаної Посадової інструкції, начальник організовує роботу відділу та несе персональну відповідальність за виконання покладених на нього завдань: контролює та організовує щоденний прийом матеріалів ДТП, внесення інформації до відповідних електронних баз МВС України про усі ДТП, які трапились на території обслуговування. У разі встановлення розбіжностей у статистичних даних вносить відповідні зміни; здійснює методичне керівництво, відділу, вносить на розгляд керівництва Управління пропозиції щодо його вдосконалення; вживає заходів щодо повного, всебічного та об`єктивного розгляду матеріалів ДТП, які надійшли на виконання відділу. Контролює своєчасність їх розгляду та прийняття рішень; здійснює контроль за дотримання працівниками відділу правил внутрішнього трудового розпорядку та службової дисципліни.
Відповідно до пункту 3.8 розділу 3 вказаної Посадової інструкції, начальник відділу має право: доповідати начальнику Управління з подальшим повідомленням начальника Департаменту про всі виявлені випадки порушень працівниками і керівниками структурних підрозділів чинного законодавства, наказів та розпоряджень керівництва ДПП та Управління.
Отже, твердження апеляційної скарги ОСОБА_1 про невідповідність висновку службового розслідування вимогам пункту 4 розділу V Порядку, спростовується матеріалами справи.
З огляду на встановлені обставини, колегія суддів погоджується з висновком, що виявлення службовим розслідуванням бездіяльність з боку майора поліції ОСОБА_1 указує на неналежне виконання ним посадових обов`язків, що свідчить про наявність підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення.
Також, з матеріалів справи вбачається, що під час визначення позивачу виду дисциплінарного стягнення дисциплінарна комісія врахувала, що в ході службового розслідування дисциплінарною комісією не було встановлено обставин, що пом`якшують відповідальність майора поліції ОСОБА_1 , а також, що останній раніше вже був притягнутий до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, яке виразилось у невжитті всіх можливих заходів для встановлення винуватця дорожньо-транспортної пригоди та обставин її вчинення у найкоротшій строк, а також за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у неналежному контролі за підпорядкованим особовим складом та організацією роботи відділу.
Аналізуючи зауваження апелянта щодо необґрунтованості застосування до нього дисциплінарного стягнення, колегія суддів виходить з того, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади не є крайнім заходом дисциплінарного впливу, і його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Аналогічна правова позиція була викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 12 грудня 2019 року у справа №816/70/16, від 01 квітня 2020 року у справа №806/647/15, від 21 січня 2021 року у справі №826/4681/18.
Доводи апелянта про те, що суд першої інстанції не мав правових підстав посилатись на дисциплінарні стягнення у вигляді догани, застосовані відносно ОСОБА_1 , оскільки на момент винесення судового рішення строк дії дисциплінарних стягнень закінчився і позивач вважається таким, що не має дисциплінарного стягнення, колегія суддів вважає хибними з огляду на те, що суд встановив та перевірив юридичні факти, які існували на час виникнення спірних правовідносин (проведення службового розслідування та прийняття за його результатом наказу), а тому мають суттєве значення для правильного розгляду справи.
Твердження апелянта, що дисциплінарне стягнення до нього було застосовано з пропуском 6 місячного строку з дня вчинення дисциплінарного проступку співробітниками відділу є безпідставним, оскільки частиною другою статті 21 Дисциплінарного статуту встановлено, що у разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. В даному випадку висновок службового розслідування був затверджений 23 листопада 2020 року, а стягнення застосовано 22 грудня 2020 року шляхом видання відповідного наказу №741, тобто в межах строку, встановленого частиною першою статті 21 Дисциплінарного статуту.
Посилання апелянта на те, що наказ від 18.01.2021 №25 о/с, яким його призначено інспектором взводу №2 роти №3 батальйону №2 полку, не містить обов`язкових відомостей, які передбачені пунктом 10 розділу ІІІ Порядку підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції, затвердженого наказом МВС України 23.11.2016 року №1235, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20.12.2016 року за №1668/29798, також є безпідставним, оскільки згаданий наказ "Про призначення" не є предметом розгляду у даній справі. До того ж, колегія суддів звертає увагу апелянта, що наведений ним пункт 10 Порядку №1235 стосується наказів про звільнення працівника зі служби в поліції, а позивача звільнено з посади, а не зі служби. З огляду на викладене не заслуговують на увагу і його посилання на положення частин другої та третьої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію", адже наведена стаття також регулює відносини, пов`язані зі звільненням зі служби в поліції.
Резюмуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що звільнення позивача з посади здійснено у відповідності до вимог Закону України "Про Національну поліцію",  Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, оскаржені дії та рішення суб`єкта владних повноважень вчинені та прийняті на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачених Конституцією та законами України, та відповідають іншим критеріям правомірності, встановленим частиною другою статті 2 КАС України, а тому підстав для задоволення адміністративного позову ОСОБА_1 не вбачається.
Апеляційна скарга позивача не містить належних, настільки вагомих і обґрунтованих міркувань, переконливих доводів та аргументів, які б спростовували вищевикладені висновки і давали підстави вважати інакше, а тому відсутні підстави для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції.
Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Відтак, апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 292, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 8 липня 2021 року – без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення апеляційного суду, або з дня вручення учаснику справи повного судового рішення.

Головуючий суддя-доповідач                                                  В.О.Скрипченко

Суддя                                                                                          І.П.Косцова

Суддя                                                                                          Ю.В.Осіпов

Повне судове рішення складено 19 листопада 2021 року.