Постанова
Іменем України                                                         
 
06 жовтня 2021 року
м. Київ
 
справа № 298/1791/18
провадження № 61-3632св21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
 
головуючого - Луспеника Д. Д.,
суддів:  Гулька Б. І., Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А.,         Черняк Ю. В.,     
 
учасники справи:
 
позивач - Відкрите акціонерне товариство енергетична компанія «Закарпаттяобленерго»,
відповідач - ОСОБА_1 ,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 19 лютого 2020 року, постановлену у складі судді  Лютянської М. С., та постанову Закарпатського апеляційного суду від 13 січня 2021 року, прийняту у складі колегії суддів: Собослой Г. Г.,          Мацунич М. В., Кондор Р. Ю.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
Описова частина
 
Короткий зміст позовної заяви
 
У 2006 році  року Відкрите акціонерне товариство енергетична компанія «Закарпаттяобленерго» (далі - ВАТ ЕК «Закарпаттяобленерго») звернулося до суду з позовом до   ОСОБА_1 про стягнення завданих збитків,                  у якому просило стягнути з відповідача 15 909,89 грн збитків, які завдані відповідачем у зв`язку з порушенням Правил користування електричною енергією для населення.
 
Короткий зміст судових рішень 
 
Рішенням Великоберезнянського районного суду Закарпатської області               від 31 жовтня 2006 року позов ВАТ ЕК «Закарпаттяобленерго» задоволено частково.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ВАТ ЕК «Закарпаттяобленерго»              10 606,60 грн завданих збитків та сплачене позивачем державне мито                   у розмірі 51,00 грн.
 
Ухвалою Апеляційного суду Закарпатської області від 07 березня 2007 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилено, рішення Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 31 жовтня 2006 року залишено без змін.
 
Ухвалою Верховного Суду України від 10 грудня 2007 року касаційну скаргу ОСОБА_1 відхилено, рішення Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 31 жовтня 2006 року та ухвалу Апеляційного суду Закарпатської області від 07 березня 2007 року залишено без змін.
 
Короткий зміст заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами
 
У листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 31 жовтня 2006 року.
 
Заява ОСОБА_1 мотивована тим, що рішенням Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 31 жовтня 2006 року, яке набрало законної сили, частково задоволено позов ВАТ ЕК «Закарпаттяобленерго» та стягнуто з нього на користь позивача 10 606,60 грн завданих збитків та сплачене позивачем державне мито в розмірі 51,00 грн.
15 березня 2013 року за його заявою розпочато кримінальне провадження      № 12013070130000257 у зв`язку із внесенням неправдивої інформації службовими особами позивача до акта про порушення Правил користування електроенергією для населення  від 05 червня 2006 року № 54435.
Під час досудового розслідування постановою слідчого СВ Великоберезнянського ВП ГУНП в Закарпатській області від 12 березня        2018 року призначено електротехнічну експертизу, проведення якої було доручено судовому експерту-вибухотехніку відділу вибухотехнічних та пожежотехнічних досліджень Харківського НДЕКЦ Климчуку Д. В. 
За результатами проведеного дослідження експерт дійшов висновку про те, що копія акта про порушення Правил користування електроенергією для населення  від 05 червня 2006 року № 54435 не відповідає вимогам Правил користування електроенергією для населення та Методиці обчислення розміру відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електроенергією для населення.
Отже, розрахунок збитків за актом про порушення Правил користування електроенергією для населення від 05 червня 2006 року № 54435 не відповідає вимогам нормативних документів щодо фіксації точки приєднання і технічних даних електричного кола, яким споживалася електрична енергія без обліку, як це стверджується в акті.
Оскільки в основу рішення суду від 31 жовтня 2006 року покладений саме акт про порушення Правил користування електроенергією для населення, який був предметом дослідження у висновку судового експерта від 04 червня             2018 року № 44/2018, ОСОБА_1 просив переглянути за нововиявленими обставинами вказане судове рішення за обставин, які              є істотними для справи, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.
 
Короткий зміст судових рішень за результатами розгляду заяви
 
Ухвалою Великоберезнянського районного суду Закарпатської області            від 19 лютого 2020 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та залишено в силі рішення Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 31 жовтня 2006 року у цивільній справі за позовом ВАТ ЕК «Закарпаттяобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення завданих збитків.
 
Відмовляючи у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, суд першої інстанції виходив із того, що заявник пропустив строк для подання такої заяви. 
 
Постановою Закарпатського апеляційного суду від 13 січня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, ухвалу Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 19 лютого 2020 року скасовано.
Заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами рішення Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 31 жовтня 2016 року залишено без розгляду.
 
Залишаючи заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд апеляційної інстанції виходив із того, що заява подана до суду з пропуском строку, встановленого для подання заяв про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, який поновленню не підлягає.
 
Короткий зміст вимог касаційних скарг та їх доводів
 
У березні 2021 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати вказані судові рішення, задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та скасувати рішення Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 31 жовтня 2006 року.
 
Касаційна скарга  ОСОБА_1 мотивована тим, що суд першої інстанції та апеляційний суд, не врахували, що на час ухвалення рішення, про перегляд якого подана заява, тобто станом на 2006 рік, він не знав про обставини, які йому сталі відомі з висновку експерта від 04 червня 2018 року № 44/2018,яким саме і підтверджено нововиявлені обставини.
 
Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу
 
У квітні 2021 року Приватне акціонерне товариство «Закарпаттяобленерго» (далі - ПрАТ «Закарпаттяобленерго») подало відзив на касаційну скаргу,              в якому просило відмовити  у задоволенні касаційної скарги та залишити судове рішення апеляційного суду без змін як таке, що ухвалене                                     з додержанням норм процесуального права, а також просило вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених ПрАТ «Закарпаттяобленерго» на професійну правничу допомогу у суді касаційної інстанції.
 
Рух касаційних скарг у суді касаційної інстанції
 
Ухвалою Верховного Суду від 16 березня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 , витребувано матеріали цивільної справи із суду першої інстанції.
 
Ухвалою Верховного Суду від 20 вересня 2021 року справу призначено до судового розгляду.
 
Мотивувальна частина
 
Позиція Верховного Суду
 
Частиною другою статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті,                                 є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права                      у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню.
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
 
Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог                                 і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Зазначеним вимогам судове рішення апеляційного суду не відповідає.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
 
За статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства                                      є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
 
Згідно із статтею 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених ЦПК України.
 
Главою 3 розділу V ЦПК України передбачено перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами.
 
Відповідно до частини першої статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.
 
Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.
 
За змістом пункту 1 частини другої, частини третьої статті 424 ЦПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подана з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, не пізніше трьох років з дня набрання таким судовим рішенням законної сили. Строки, визначені в частині другій цієї статті, не можуть бути поновлені.
 
Виходячи з наведеного, незалежно від поважності причин пропуску строку для звернення до суду з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, такий строк не підлягає поновленню, оскільки є присічним.
 
ОСОБА_1 із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Великоберезнянського районного суду Закарпатської області               від 31 жовтня 2006 року, яке набрало законної сили 07 березня 2007 року, звернувся 12 листопада 2018 року (здано на пошту 07 листопада 2018 року), тобто з пропуском строку, встановленого пунктом 1 частини другої статті 424 ЦПК України.
 
Відповідно до пункту 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» (що регулює схожі за своїм змістом правовідносини) визначений абзацом 1 частини першої статті 362 ЦПК України місячний строк для подання заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами                            є процесуальним і може бути поновлений за загальними правилами, встановленими статтею 73 ЦПК України. При цьому строк обчислюється             з дня встановлення обставин, які є підставою для перегляду судового рішення. Відповідно до частини другої статті 362 ЦПК України днем відкриття нововиявлених обставин, передбачених пунктом 1 частини другої статті 361 ЦПК України, є день, коли заявник дізнався або повинен був дізнатися про наявність вказаних обставин. Якщо заяву подано після закінчення визначеного абзацом 1 частини першої статті 362 ЦПК України строку                     і відсутнє клопотання про його поновлення або в поновленні пропущеного строку для подання заяви буде відмовлено, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, яка може бути оскаржена. Клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами і заява про перегляд такого судового рішення (у разі поновлення пропущеного строку) розглядаються          у різних судових засіданнях, оскільки при їх розгляді доведенню                                й дослідженню підлягають різні обставини, крім того, докази на їх підтвердження є різними. Встановлений абзацом 2 частини першої статті 362 ЦПК України трирічний строк для подання заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 361 цього Кодексу, є присічним і поновленню не підлягає. Недодержання умови щодо цього строку є підставою для відмови у відкритті провадження у зв`язку з нововиявленими обставинами незалежно від поважності пропуску цього строку.
 
Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов передчасного висновку про залишення заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 31 жовтня 2006 року за нововиявленими обставинами без розгляду, оскільки трирічний строк для подання заяви про перегляд судового рішення у зв`язку                            з нововиявленими обставинами з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України, є присічним і поновленню не підлягає.
 
Такі процесуальні дії, як відмова у відкритті провадження та залишення заяви без розгляду, мають різні процесуальні наслідки, пов`язані з наявністю в особи права повторного звернення до суду.
 
Аналогічні висновки щодо правової природи та правових наслідків спливу строку подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у зв`язку з наявністю істотних для справи обставин, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається         із заявою, на час розгляду справи, викладено у постановах Верховного Суду від 09 квітня 2020 року у справі № 2-4/11 (провадження № 61-3101св18) та    від 25 листопада 2020 року у справі № 465/10636/13-ц (провадження                    № 61-14434св20).
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Відповідно до пунктів 1, 2 частини третьої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд      є також порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо: суд не дослідив зібрані у справі докази; або суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів, або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи. 
 
Згідно з частиною четвертою статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій                                   і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.
 
Ураховуючи викладене, постанова апеляційного суду не може вважатися законною й обґрунтованою та підлягає скасуванню, а справа - передачі до суду апеляційної інстанції для розгляду.
 
Керуючись статтями 400, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
 
Постанову Закарпатського апеляційного суду від 13 січня 2021 року скасувати, справу передати до суду апеляційної інстанції для розгляду.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий  	Д. Д. Луспеник    	
Судді:   	Б. І. Гулько     Г. В. Коломієць      Р. А. Лідовець      Ю. В. Черняк