ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"04" жовтня 2021 р.                                Справа № 910/16966/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Попікової О.В.
суддів:            Корсака В.А. 
          Владимиренко С.В. 
 
розглянувши матеріали апеляційної скарги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_1"
на рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2021 (повний текст складено 09.06.2021)
у справі №910/16966/20 (суддя Турчин С.О.)
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Пролего Естейт"
до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_1"

за участю секретаря судового засідання: Руденко Н.С.,
в судовому засіданні взяли участь представники:
- позивача Стеценко Т.М., адв., посв. №7127/10 від 19.10.2018;
- відповідача Халупний А.В., адв., посв. №000417 від 10.03.2021;

Короткий зміст і підстави позовних вимог.
Товариство з обмеженою відповідальністю "Пролего Естейт" (надалі позивач/ ТОВ «Пролего Естейт) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_1" (надалі відповідач/ ОСББ/ скаржник) про визнання недійсними з моменту прийняття рішення загальних зборів відповідача, які відбулись 21.06.2020, з питання порядку денного №14 "Про встановлення обмежень в доступі до внутрішнього двору" та з питання порядку денного №15 "Про забезпечення виконання умов закритих дворів", оформлених протоколом №21/06/20 загальних зборів ОСББ.
Позов обґрунтований тим, що позивач на праві приватної власності володіє частиною нежилих приміщень №1 та №2, що знаходяться за адресою: м. Київ, АДРЕСА_2, які є частиною будівлі, яка входить до ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_1». Вказані приміщення позивач здає в оренду ФОП Бородай Н.В. У червні 2020 року відбулися загальні збори відповідача, на яких були прийняті рішення, зокрема, 14 та 15 порядку денного, які безпосередньо порушують права позивача як співвласника вказаного будинку на розпорядження своєю власністю, адже встановлюють заборону на використання спільної сумісної власності в комерційних цілях, обмежують кількість відвідувачів/клієнтів/покупців в кількості 30 людей на добу, встановлюють штрафи у розмірі 25  000,0 грн. за кожне виявлене порушення, тощо. Прийняті на загальних зборах рішення не відповідають проекту порядку денного про скликання загальних зборів, тощо.
Короткий зміст рішення місцевого господарського суду.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 27.05.2020 у справі №910/16966/20 позов задоволено повністю. Рішення обґрунтоване тим, що питання №14 порядку денного загальних зборів ОСББ, відрізняється від редакції цього ж питання, вказаної в повідомленні про скликання загальних зборів; листки письмового опитування не містять дати їх підписання, що є порушенням ч. 8 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», а відтак, ці листи опитування не могли бути враховані при підрахунку голосів, тощо
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів. 
Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, відповідач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та прийняти нове рішення, яким у позові відмовити. 
Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.07.2021 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Попікова О.В., судді: Євсіков О.О., Корсак В.А.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.07.2021 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/16966/20; відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, за апеляційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_1" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2021 у справі №910/16966/20.
27.07.2021 вказані матеріали справи супровідним листом Господарського суду міста Києва від 22.07.2021 №910/16966/20/5983/2021 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.
Головуючий суддя Попікова О.В., яка є суддею-доповідачем, з 26.07.2021 по 08.08.2021 перебувала у відпустці.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.08.2021 поновлено строк на апеляційне оскарження та відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_1" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2021 у справі №910/16966/20; розгляд справи призначено на 13.09.2021.
17.08.2021 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Пролего Естейт" надійшов відзив на апеляційну скаргу.
Розпорядженням Керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 13.09.2021 №09.1-08/4318/21 відповідно до підпунктів 2.3.25., 2.3.49. пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл справи №910/16966/20 у зв`язку з перебуванням судді Євсікова О.О., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці.
Згідно з протоколом та витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, протоколами передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) від 13.09.2021 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Попікова О.В., судді: Корсак В.А., Владимиренко С.В.
Враховуючи зміну складу суду, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.09.2021 справа №910/16966/20 прийнята до провадження колегією суддів у визначеному складі; розгляд справи призначений на 04.10.2021.
04.10.2021 у судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, просив оскаржуване судове рішення скасувати, у позові відмовити.
В свою чергу, присутній представник позивача заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив оскаржуване судове рішення залишити в силі.
Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.
Позивач (ТОВ «Пролего Естейт») є власником нежитлового приміщення, група приміщень №1, загальною площею 223,1 кв.м., що розташоване за адресою: м. Київ, АДРЕСА_2, приміщення 1 та нежитлового приміщення, група приміщень №2, загальною площею 190,5 кв.м., за тією ж адресою, що підтверджується витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №98471116 та №98468085.
Згідно з договором оренди №05/08-19 від 30.08.2019 позивач здає в оренду ФОП Бородай Н.В. приміщення площею 123,1 кв.м. за адресою: м. Київ, АДРЕСА_2, для провадження господарської діяльності.
Згідно з п. 1 статті 1 Статуту ОСББ - останнє створено власниками квартир та нежитлових приміщень (співвласниками багатоквартирних будинків №№2-Л, 4-Г по АДРЕСА_2) в Шевченківському районі міста Києва відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».
21.06.2020 були проведені загальні збори об`єднання співвласників багатоквартирного будинку розташованого за адресою: 03062, АДРЕСА_3 - ОСББ "ІНФОРМАЦІЯ_1", оформлені протоколом №21/06/20, дата проведення загальних зборів: 21.06.2020, дата формування протоколу загальних зборів: 16.07.2020.
У повідомленні про проведення загальних зборів ОСББ "ІНФОРМАЦІЯ_1"  про проведення 21.06.2020 загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирних будинків, що розташовані за адресами: АДРЕСА_1 , вул. АДРЕСА_4, АДРЕСА_2 наведено проект порядку денного зборів, зокрема питання 14 та 15 викладені в такій редакції:
14. Обмеження правил доступу у внутрішній двір відвідувачам офісу ТОВ "Пролего Естейт".
15. Забезпечення умов використання умов закритого двору.
З протоколу загальних зборів від 21.06.2020 вбачається, що під №14 порядку денного зборів, приймалось рішення, викладене у такій редакції: «Про встановлення обмежень в доступі до внутрішнього двору» та було вирішено наступне:
1) заборонити використовування спільної сумісної власності в комерційних цілях та для потреб комерційної діяльності;
2) обмежити кількість відвідувачів, клієнтів, покупців, замовників та осіб, що їх супроводжують, до одного співвласника, в кількості до 30 людей за добу;
3) для співвласників, що порушують заборону на використання спільної сумісної власності у комерційних цілях, для потреб комерційної діяльності, або допускають на територію внутрішнього двору відвідувачів, клієнтів, покупців, замовників та осіб, що їх супроводжують, у кількості більше як 30 осіб на добу - встановити обов`язковий внесок до резервного фонду ОСББ у розмірі 25 000,00 грн. за кожне виявлене порушення. Внесок до резервного фонду у розмірі 25 000,00 грн. сплачується протягом 20 календарних днів з дня направлення головою правління ОСББ цінним листом з описом вкладення рахунку про сплату до резервного фонду в розмірі 25 000,00 грн. Підтвердженням використання співвласником спільного майна співвласників ОСББ у комерційних цілях, для потреб комерційної діяльності, або допуску на спільну територію внутрішнього двору співвласників ОСББ відвідувачів, клієнтів, покупців, замовників та осіб що їх супроводжують, у кількості більше як 30 осіб на добу є протокол правління, складений не менше як трьома діючими членами правління;
4)  надати повноваження правлінню ОСББ у кількості не менше 3-х членів правління протокольно фіксувати факт використання спільного майна в комерційних цілях або для потреб комерційної діяльності, або факт відвідування до одного співвласника більше як 30 осіб на добу;
5) надати повноваження голові правління ОСББ звертатися до суду з вимогою стягнути заборгованість зі сплати внесків та/або платежів, що затверджені зборами ОСББ.
Отже, питання №14 у повідомленні про проведення загальних зборів ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_1» та у протоколі загальних зборів ОСББ "ІНФОРМАЦІЯ_1" №21/06/20 від 21.06.2020, не є тотожними (однаково сформульованими), оскільки питання вказане відповідачем у повідомленні стосувалося конкретної юридичної особи, а саме: ТОВ "Пролего Естейт", у той час як у протоколі вказано та вирішено питання про встановлення обмежень в доступі до внутрішнього двору щодо невизначеного кола осіб.
Крім того, 21.06.2020 на загальних зборах ОСББ з питання порядку денного № 15 "Про забезпечення виконання умов закритих дворів"   вирішено встановити магнітні замки на усі хвіртки зовнішнього периметру ЖК та встановити режим закритого двору згідно з розкладом; розклад затверджується окремим рішенням Правління ОСББ. 
Як вбачається з протоколу №21/06/20: загальна кількість співвласників квартир та нежитлових приміщень в багатоквартирних будинках Об`єднання: 543 особи; загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирних будинків об`єднання: 33 765,88 кв.м.; всього у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 89 квартир та приміщень, що еквівалентно голосам власників квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирних будинків Об`єднання в кількості 6359,1 кв.м.; у письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 195 квартир та приміщень, що еквівалентно голосам власників квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирних будинків Об`єднання в кількості 13135,25 кв.м.  
Голосування по порядку денному загальних зборів відбувалося шляхом як безпосередньої участі співвласників у загальних зборах, так і шляхом письмового опитування співвласників. 
Наявні в матеріалах справи індивідуальні листки письмового опитування співвласників (томи 2-6), які беруть участь у голосуванні на загальних зборах ОСББ "ІНФОРМАЦІЯ_1", які відбулися 21.06.2020, не містять дати  їх підписання. 
Крім того, згідно із наданими відповідачем у матеріали справи індивідуальними листками письмового опитування співвласників (томи 2-6), у письмовому опитуванні взяли участь 188 співвласників, а не 195, як це визначено у протоколі загальних зборів №21/06/20. 
Індивідуальні листки письмового опитування співвласників ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_1», а саме: власників квартир/нежитлового приміщення №37 ОСОБА_1 , №51 ОСОБА_2 , №148 ОСОБА_3 , №193 ОСОБА_4 , №7 ОСОБА_5 , не містять відомостей про документ, що підтверджує право власності, площу квартири чи нежитлового приміщення.
Відповідно до ч. 7 розділу ІІІ статуту ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_1» кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласників у загальній площі всіх квартир  всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у будинку.
Згідно із ч. 8  розділу ІІІ статуту  ОСББ "ІНФОРМАЦІЯ_1" рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їх представники), які разом мають більше половини (а саме 50% +1 кв.м.)  від загальної кількості співвласників.
Частиною 9 розділу ІІІ статуту ОСББ "ІНФОРМАЦІЯ_1" визначено, що якщо в результаті проведення Загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількість голосів «за» або «проти», встановленої п. 8 цього розділу, ініціатором зборів (правлінням, зборами представників або ініціативною групою) проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах.
Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.
  За положеннями ч. 2 статті 382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.
Частиною 1  статті 385 ЦК України  також передбачено, що власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків).
Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".
Відповідно до ч. 2 статті 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (Закон застосовується у редакції чинній на момент проведення спірних загальних зборів) юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.
Згідно з ч. 2 статті 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.
Закон України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" визначає об`єднання співвласників багатоквартирного будинку як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.  
Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.
Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 26.03.2019 №87 затверджені ДБН В.2.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення», за пунктом 5.37. яких допускається розташування в житлових будинках вбудованих і вбудовано-прибудинкових груп короткотривалого перебування дітей дошкільного віку згідно з ДБН В.2.2.4. за умови улаштування окремих виходів назовні. Допускається розташування ясел-садків у вбудовано-прибудованих приміщеннях першого-другого поверху житлових будинків не нижче ІІ ступеня вогнестійкості за умови виділення в окремий протипожежний відсік та наявності окремих виходів назовні і виділеної земельної ділянки закладу згідно з вимогами ДБН Б.2.2-12 та ДБН В. 2.2.4. 
Тож в силу наведених вище визначень, державних нормативів та відповідно до поняття, наведеного у  статті 380 ЦК України, багатоквартирний будинок є житловим будинком, будівлею, призначеною для постійного в ній проживання. Співвідношення площі житлових приміщень (квартир) у багатоквартирному будинку та площі нежитлових приміщень у ньому зумовлене особливостями розміщення нежитлових приміщень у житловому будинку, тобто за загальним правилом є об`єктивним фактором.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" нежитлове приміщення - ізольоване приміщення в багатоквартирному будинку, що не належить до житлового фонду і є самостійним об`єктом нерухомого майна.
Частиною 5 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" унормовано, що рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. 
Відповідно до ч. 8 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного  будинку" рішення загальних зборів можуть бути оскаржені в судовому порядку.
Статтею 14 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" передбачено, що спори щодо здійснення прав співвласників вирішуються за згодою сторін або в судовому порядку.
Згідно з ч. 3 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.
Частиною 4 статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" передбачено, що повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.
Згідно із ч. 15 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої ч. 14 цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими.
Аналогічні положення щодо строку проведення письмового опитування  містяться у  п.9  розділу ІІІ Статуту  ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_1».
Відповідно до ч. 8 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням. Письмове опитування може проводитися щодо одного або декількох питань одночасно. Питання - це текст, у якому викладається пропозиція у вигляді резолюції, щодо якої учаснику опитування пропонується відповісти "за", "проти" або "утримався". Питання повинно мати чітке і зрозуміле формулювання, що не допускає різних тлумачень. Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "так", "ні" або "утримався", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування. За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування. Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів.
Згідно з ч. 9 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, визначення обмежень на користування спільним майном.
Частиною 11 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" встановлено, що збори представників не можуть вирішувати питання, які стосуються майнових прав співвласників, погіршують умови використання майна або умови проживання. 
Відповідно до  статті 24 Конституції України  не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.
За змістом  статті 1 Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні»  дискримінація - це ситуація, за якої особа та/або група осіб за їх ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, віку, інвалідності, етнічного та соціального походження, громадянства, сімейного та майнового стану, місця проживання, мовними або іншими ознаками, які були, є та можуть бути дійсними або припущеними (далі - певні ознаки), зазнає обмеження у визнанні, реалізації або користуванні правами і свободами в будь-якій формі, встановленій цим Законом, крім випадків, коли таке обмеження має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними; непряма дискримінація - це ситуація, за якої внаслідок реалізації чи застосування формально нейтральних правових норм, критеріїв оцінки, правил, вимог чи практики для особи та/або групи осіб за їх певними ознаками виникають менш сприятливі умови або становище порівняно з іншими особами та/або групами осіб, крім випадків, коли їх реалізація чи застосування має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними.
Оскільки позивач є власником нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку, а спір стосується захисту його права як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушеного, на його думку, оскаржуваним ним рішеннями, що стосуються діяльності юридичної особи, тому цей спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, відтак повинен розглядатися за правилами господарського судочинства.
Подібна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 у справі №813/6286/15, від 06.02.2019 у справі №462/2646/17 та від 02.10.2019 у справі №501/1471/16-ц.
Відповідно до  статті 15  ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно з п.п. 2.12, 2.13 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 25.02.2016 №4 "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути:
- порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; - позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; - порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.
Безумовними підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: - прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму; - прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; - відсутність протоколу загальних зборів.
Аналогічні положення містяться і в п.п. 17 та 18 постанови пленуму Верховного Суду України від 24.10.2008 №13 «Про практику розгляду судами корпоративних спорів».
Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.
Враховуючи встановлені місцевим господарським судом обставини справи, які перевірені судом апеляційної інстанції (Розділ даної постанови: Обставини справи…), зокрема: - питання №14 у повідомленні про проведення загальних зборів ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_1» та у протоколі загальних зборів ОСББ "ІНФОРМАЦІЯ_1" №21/06/20 від 21.06.2020, не є тотожними (однаково сформульованими); - індивідуальні листки письмового опитування співвласників, які беруть участь у голосуванні на загальних зборах ОСББ "ІНФОРМАЦІЯ_1", які відбулися 21.06.2020, не містять дати  їх підписання, а індивідуальні листки письмового опитування співвласників ОСББ «ІНФОРМАЦІЯ_1» - власників квартир/нежитлового приміщення №37 ОСОБА_1 , №51 ОСОБА_2 , №148 ОСОБА_3 , №193 ОСОБА_4 , №7 ОСОБА_5 , не містять відомостей про документ, що підтверджує право власності, площу квартири чи нежитлового приміщення, що є порушенням ч. 8 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»; - у письмовому опитуванні взяли участь 188 співвласників, а не 195, як це визначено у протоколі загальних зборів №21/06/20; - вирішенням питання №15 порядку денного загальних зборів ОСББ від 21.06.2020 погіршено умови використання позивачем своєї власності (майна), чим порушено ч. 11 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", приймаючи до уваги норми матеріального права, вказані вище, колегія суддів погоджується із висновком місцевого господарського суду про задоволення позовних вимог позивача про визнання недійсним рішень №№14 та 15 загальних зборів відповідача від 21.06.2020.
Стосовно доводів апеляційної скарги щодо того, що проект порядку денного повинен містити приблизний перелік питань, а не точний перелік питань (відносно переформулювання питання №14 порядку денного), що, як стверджує скаржник, вбачається із самого тлумачення слова «проект», колегія суддів зазначає, що такі доводи скаржника є особистою думкою останнього, не підтвердженою жодною нормою права. Адже із сталої практики розгляду судами подібних спорів, повідомлення про проведення загальних зборів має містити проект порядку денного останніх, який має співпадати із порядком денним самих зборів.
Щодо доводів скаржника про невірне застосування місцевим господарським судом положень Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку», оскільки, як стверджує апелянт, в ч. 1 статті 10 вказаного Закону зазначено про те, що якщо у багатоквартирному будинку утворено ОСББ, то проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», колегія суддів зазначає наступне. 
Відповідно до ч. 3 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.
Згідно з ч. 11 статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» письмове опитування під час установчих зборів об`єднання проводиться в порядку, передбаченому  Законом України  "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".
Отже, вказані положення Закону містять відсильні норми на Закон України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» в частині письмового опитування під час проведення загальних зборів, яке є однією із складових при формуванні протоколу загальних зборів, що свідчить про те, що місцевим господарським судом вірно застосовані норми права, про порушення яких зазначає скаржник.
Стосовно посилань скаржника на те, що дії відповідача щодо прийняття ним спірних рішень на загальних зборах зумовлені постійними скаргами співвласників ОСББ щодо неможливості використання ними спільного майна, прибудинкової території, дитячого майданчика у зв`язку із перебуванням у позивача щоденно великої кількості відвідувачів, колегія суддів зазначає наступне. 
По-перше, наявність скарг співвласників відповідача (наявність яких до того ж не підтверджена матеріалами справи) не нівелює обов`язку ОСББ дотримуватися порядку скликання зборів, їх проведення, здійснення опитування, оформлення протоколу, тощо, установлених законами.
По-друге, Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 26.03.2019 №87 затверджені ДБН В.2.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення», за пунктом 5.37. яких допускається розташування в житлових будинках вбудованих і вбудовано-прибудинкових груп короткотривалого перебування дітей дошкільного віку згідно з ДБН В.2.2.4. за умови улаштування окремих виходів назовні.
Щодо посилань скаржника в апеляційній скарзі на порушення місцевим господарським судом статті 46 ГПК України, якою передбачено, що зміна підстав позову допускається до закінчення судового провадження, а як стверджує апелянт, судом було прийнято заяву позивача про зміну підстав позову 20.05.2021, тобто поза межами підготовчого засідання, колегія суддів зазначає наступне.
З матеріалів справи вбачається, що в листопаді 2020 року позивач подав до Господарського суду міста Києва позов у даній справі.
23.02.2021 позивачем подано до Господарського суду міста Києва заяву про зміну підстав позову, яка була прийнята місцевим господарським судом до розгляду, що підтверджується протоколом судового засідання від 23.02.2021.
Як вбачається з протоколу судового засідання від 16.03.2021 у даній справі, Господарським судом міста Києва постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого засідання.
З протоколу судового від 22.04.2021 вбачається, що місцевим господарським судом запропоновано позивачу надати обґрунтовані письмові пояснення щодо листків опитування заповнених (на думку позивача) з порушенням законодавства, зазначивши конкретні порушення (зазначити аркуш та том справи) та зазначити кількість голосів в пропорції.
20.05.2021 позивачем на електронну адресу суду подано письмові пояснення щодо листків опитування заповнених з порушенням законодавства, із зазначенням конкретних порушень, тощо, як було запропоновано місцевим господарським судом. Подані позивачем вказані письмові пояснення не є зміною підстав позову, як стверджує скаржник, а є виконанням позивачем пропозиції суду надати відповідні пояснення, які по суті не змінюють підстав позову.
Відповідно до положень статті 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.
З матеріалів справи вбачається, що відповідач протягом розгляду даної справи неодноразово подавав до суду різні документи, відзив, тощо.
26.05.2021 електронною поштою відповідач подав до місцевого господарського суду пояснення співвласників відповідача (більше ніж через два місяці після закінчення підготовчого провадження), які правомірно не були прийняті судом до розгляду, оскільки відповідач не навів причин, що унеможливлювали вчинити відповідачем такі дії в установлений ГПК України строк. Відповідно до ч. 1 статті 119 ГПК України тільки за заявою учасника справи суд поновлює процесуальний строк, якщо визнає причини його пропуску поважними.
Відповідно до ч.ч. 1 та 3 статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним у ній та додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Виходячи з наведених положень, колегія суддів не приймає до розгляду подані скаржником письмові пояснення співвласників відповідача, обґрунтованість подання яких до суду апеляційної інстанції скаржник пояснює неприйняттям цих доказів судом першої інстанції, оскільки колегія суддів, вважає, що місцевим господарським судом правомірно такі пояснення не були прийняті за наведених вище підстав (адже подані поза межами встановленого ГПК України строку, без наведення причин, що унеможливлювали здійснити такі дії в установлені ГПК України строки).  
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1  статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
У справі «Трофимчук проти України» Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча п. 1  статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
Згідно з пунктом 1) частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (стаття 276 ГПК України).
Враховуючи встановлені у справі обставини та норми чинного законодавства, які підлягають до застосування у спірних правовідносинах, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення місцевого господарського суду у цій справі є законним та обґрунтованим і підстав для його скасування не вбачається; підстави для задоволення апеляційної скарги - відсутні.
Судові витрати.
У зв`язку з відсутністю підстав для задоволення апеляційної скарги витрати за подання апеляційної скарги у відповідності до статті 129 ГПК України  покладаються на апелянта.
Керуючись статтями 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ІНФОРМАЦІЯ_1" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2021 у справі №910/16966/20 залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2021 у справі №910/16966/20 залишити без змін.
Справу №910/16966/20 повернути до Господарського суду міста Києва.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.
Повний текст постанови складено 06.10.2021.

Головуючий суддя                                                            О.В. Попікова 

Судді                                                                                В.А. Корсак

                                                                                С.В. Владимиренко