ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД

Справа № 991/7362/21
Провадження № 1-кс/991/7467/21
У Х В А Л А

02 листопада 2021 року	місто Київ	

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , детектива ОСОБА_3 ,
розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 5202000000000198 від 16.04.2021,

в с т а н о в и в:

01.11.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) ОСОБА_3 , погоджене начальником управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора (далі - САП) ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 5202000000000198 від 16.04.2021.
Клопотання обґрунтовується тим, що НАБУ проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52021000000000198 від 16.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, за фактом зловживання службовим становищем службовими особами Інституту сцинтиляційних матеріалів Національної академії наук України (далі - Інститут) за попередньою змовою із службовими особами Товариства з обмеженою відповідальністю (далі – ТОВ «Амкріс»), які діючи умисно, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе, іншої фізичної та юридичної особи, використали службове становище всупереч інтересам служби, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам та інтересам юридичних осіб, що спричинило тяжкі наслідки на суму понад 155 млн грн.
За версією органу досудового розслідування, службові особи Інституту з метою особистого збагачення налагодили схему продажу готової продукції «фірмі-посереднику» ТОВ «Амкріс» під виглядом надання послуг по виготовленню експериментальних та дослідних зразків сцинтиляторів на основі монокристалів з давальницької сировини з метою подальшого продажу закордон за ринковими цінами за наступних обставин.
Встановлено, що ОСОБА_5 є власником 169 патентів щодо здійснення діяльності із сцинтиляційними елементами на основі кристалів та єдиний в Україні володіє унікальною технологією по їх виготовленню. Керівником ОСОБА_5 є ОСОБА_6 Інститут здійснює продаж сцинтиляційних елементів на основі кристалів ряду іноземним фірм, у тому числі німецькому підприємству FOLGAT AG.
За даними фінансової звітності FOLGAT AG, розміщеної у відкритому реєстрі підприємств Федеративної республіки Німеччина станом на 30.06.2017, 30.06.2018 та 30.06.2019 у розділі 4 «Vorstand und Aufsichtsrat» зазначено, що особою, яка здійснювала консультування керівництва протягом всіх звітних періодів є Herr Prof. Dr. Boris Grinyov, Kiew, Ukraine (тобто директор ОСОБА_7 ).
За даними Єдиного реєстру податкових накладних (далі – ЄРПН) найбільші обсяги реалізації Інститутом сцинтиляційних елементів на основі кристалів, виготовлених з використанням селеніду та цинку (далі ? ZnSe), у 2019?2020 роках задекларовано саме покупцеві FOLGAT AG (у 2019 році із загальної реалізації продукції на основі селеніду цинку в сумі 13,17 млн грн без ПДВ 11,68 млн грн складає реалізація на користь FOLGAT AG, у 2020 році – 10,23 млн грн з 12,18 млн грн загального обсягу).
Зокрема, відповідно до узагальненої інформації з інвойсів щодо експорту Інститутом сцинтиляційних елементів на основі монокристалів селеніду цинку (ZnSe), де одержувачем є FOLGAT AG, загальний обсяг експорту сцинтиляційних елементів на основі монокристалів селеніду цинку (ZnSe) становить:
- тип Kristall 12: 2019 рік – 32 000 шт. по ціні 6,40 євро/шт. на суму 204,8 тис. євро, 2020 рік – 12 650,00 шт. по ціні 6,40 євро/шт. на суму 80,96 тис. євро;
- тип Kristall 16: 2019 рік – 30 700 шт. по ціні 6,56 євро/шт. на суму 201,39 тис євро, 2020 рік – 16400,00 шт. по ціні 6,56 євро/шт. на суму 107,58 тис. евро; 10000,00 шт. по ціні 2,25 євро/шт. на суму 22,5 тис. євро; 4 170 шт. по ціні 3,26 євро/шт. на суму 13,59 тис. євро; 1 шт. по ціні 26 євро/шт.
Вищевказане свідчить про те, що протягом 2019 – 2020 років майже вся продукція, вироблена інститутом на основі селеніду цинку експортувалась тому самому нерезиденту, від якого через посередника отримувалась сировина для її виробництва – німецькій компанії FOLGAT AG.
Керівник Інститут ОСОБА_6 , з метою особистого збагачення, залучив до продажу підконтрольне йому ТОВ «Амкріс», одним із засновників якого є ТОВ «Новінтех».
Разом з цим, згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб?підприємців та громадських формувань, одним із діючих засновників ТОВ «Новінтех» та колишнім засновником ТОВ «Амкріс» є фізична особа ОСОБА_8 , яка є матір`ю ОСОБА_9 , батьком якої є ОСОБА_6 .
З метою заволодіння коштами Інституту, в порушення чинного законодавства, ОСОБА_9 організував надання Інститутом послуг по виготовленню експериментальних та дослідних зразків сцинтиляторів на основі монокристалів з давальницької сировини ТОВ «Амкріс».
Так, вказана послуга по виготовленню експериментальних заготовок сцинтиляційних елементів на основі ZnSe надавалась Інститутом за 65,75 грн, а продаж ТОВ «Амкріс» здійснював близько 187,52 грн за одиницю продукції (6,4 євро за курсом НБУ станом на 27.03.2017, який складав один євро за 29,3081 грн). При цьому, фактично здійснювався продаж готової продукції, а не експериментальних зразків.
В свою чергу, ТОВ «Амкріс» здійснювався продаж готової продукції закордонним контрагентам Інституту, в тому числі FOLGAT AG, але вже за ринковими цінами.
Так, відповідно до номенклатури з податкових накладних Інститутом у 2017 році виписано три податкові накладні від 16.02.2017, 02.03.2017 та 02.06.2017, де предметом поставки є послуги по виготовленню експериментальних заготовок сцинтиляційних елементів на основі ZnSe з давальницьких матеріалів розмірами: довжина 18,82 мм, ширина 0,6 мм, висота 2,3 мм (за параметрами відповідає Kristall 12, який в подальшому, у 2019 – 2020 роках, самостійно експортувався інститутом FOLGAT AG).
Загалом у 2017 році інститутом задекларовано виробництво 10 500 шт. (2 партії по 4 000 шт. та одна партія 2 500 шт.) таких заготовок, вартість виробництва однієї заготовки становить 78,90 грн/шт.
За даними автоматизованої системи митного контролю «Інспектор» ТОВ «Амкріс» 20.02.2017, 27.03.2017 та 20.06.2017 виписано три інвойси на постачання FOLGAT AG партій сцинтиляційних елементів на основі монокристалів ZnSe (тип Kristall 12, розміри 18,82х0,6х2,3) у обсягах 2 партії по 4 000 шт. та 1 партія 2 500 шт.). Ціна реалізації одиниці продукції складає 6,4 - 6,45 євро/шт.
Аналогічним чином Інститутом у 2017 році виписано дві податкові накладні від 01.08.2017 та 01.09.2017, де предметом постачання є послуги по виготовленню експериментальних заготовок сцинтиляційних елементів на основі ZnSe з давальницьких матеріалів розмірами: довжина 25,38 мм, ширина 0,6 мм, висота 2,3 мм (за параметрами відповідає Kristall 16, який в подальшому у 2019 - 2020 роках самостійно експортувався інститутом підприємству FOLGAT AG) в кількості 8 000 шт. (2 партії по 4 000 шт.) за ціною 80,52 грн/шт., які в подальшому відповідно до інвойсів поставлено ТОВ «Амкріс» підприємству FOLGAT AG по ціні 6,6-6,62 євро/шт.
У 2018 році відповідно до податкових накладних Інституту задекларовано надання послуг по виготовленню ТОВ «Амкріс» 24 500 шт. експериментальних заготовок сцинтиляційних елементів на основі ZnSe з давальницьких матеріалів розмірами: 18,82х0,6х2,3 мм та 2 000 шт. експериментальних заготовок сцинтиляційних елементів на основі ZnSe з давальницьких матеріалів розмірами: 25,38х0,6х2,3 мм. В подальшому заготовки у вказаних обсягах відповідно до інвойсів поставлено ТОВ «Амкріс» німецькій компанії FOLGAT AG вже як готову продукцію (Kristall 12 – 24 500 шт. за ціною 6,42 - 6,44 євро/шт. та Kristall 16 – 2 000 шт. за ціною 6,6 євро/шт.).
Одночасно, відповідно до даних ЄРПН, у 2017 – 2018 роках податкові накладні на придбання ТОВ «Амкріс» селеніду цинку (який в подальшому ймовірно передавався інституту у якості давальницької сировини для виробництва експериментальних заготовок) у реєстрі відсутні.
Натомість, відповідно до даних АСМО «Інспектор», подрібнений селенід цинку імпортувався протягом 2017 – 2018 років ТОВ «Амкріс» лише 02.02.2017 в кількості 142 кг. При цьому за даними інвойсу виробником селеніду цинку є ТОВ «НН ОПТІКА» із Російської Федерації.
За версією органу досудового розслідування, аналогічний чином відбувається схема заволодіння коштами під час вирощування дослідних зразків монокристалів з давальницької сировини NAI(TI), CsI(TI) і CsL(NA).
В подальшому, з метою надання неправомірної вигоди ОСОБА_6 , ТОВ «Амкріс» здійснювало йому безпідставні виплати за нібито продаж об`єктів майнових і немайнових прав.
Так, відповідно до Відомостей з Державного реєстру платників податків про джерела та суми доходів, отриманих фізичними особами від податкових агентів, а також суми доходів, отриманих самозайнятими особами, у 2015 – 2020 роках ТОВ «Амкріс» нараховано ОСОБА_6 доходи від продажу об`єктів майнових і немайнових прав, зокрема інтелектуальної (промислової) власності на суму 12,8 млн грн, а також ОСОБА_10 , яка є дружиною ОСОБА_6 (актовий запис про шлюб № 620 від 19.10.1996), доходи від продажу об`єктів майнових і немайнових прав, зокрема інтелектуальної (промислової) власності на суму 2,8 млн грн.
Відповідно до даних банківської виписки по рахунку ТОВ «Амкріс» НОМЕР_1  /  НОМЕР_2 в АТ «УкрСиббанк», у 2017 – 2020 роках з вказаного рахунку перераховано на рахунок НОМЕР_3 із подальшим зарахуванням на спеціальні карткові рахунки:
- ОСОБА_11 ( НОМЕР_4 ) – 4,81 млн грн(виплата роялті);
- ОСОБА_6 ( НОМЕР_5 ) – 6,7 млн грн (в тому числі за 2017 рік – за використання патенту UA98077U – 0,52 млн грн, виплата роялті – 6,18 млн грн);
- ОСОБА_10 ( НОМЕР_6 ) – 1,72 млн грн (виплата за користування).
Відповідно до Відомостей про видачу патентів України на винаходи патент №  НОМЕР_7 позначено як такий, що не діє. Власниками патенту, окрім ОСОБА_6 , є ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , яким протягом 2017 – 2020 років ТОВ «Амкріс» також виплачено доходи у вигляді роялті (по 7,07 млн грн кожному).
Відповідно до Відомостей про видачу патентів на промислові зразки ОСОБА_6 діючими патентами на промислові зразки не володіє.
Таким чином, ТОВ «Амкріс» протягом 2015 – 2020 років безпідставно здійснювало нарахування доходів ОСОБА_6 та ОСОБА_10 .
За даними ЄРПН протягом 2017 – 2020 років Інституту виписано податкових накладних на загальну суму 222,92 млн грн (без податку на додану вартість).
При цьому, відповідно до інформації про зарахування коштів на банківський рахунок ТОВ «Амкріс» №  НОМЕР_1  /  НОМЕР_2 в АТ «УкрСиббанк» сума грошових надходжень у вигляді грошового еквіваленту від продажу валюти долар/євро за 2017 – 2020 роки сукупно становить 111,31 млн грн (в тому числі за 2017 рік – 21,15 млн грн, за 2018 рік – 31,19 млн грн, за 2019 рік – 29,21 млн грн, за 2020 рік – 29,76 млн грн).
Також протягом 2019 – 2020 років ТОВ «Амкріс» отримано 44,01 млн грн надходжень від продажу валюти на рахунок №  НОМЕР_8 в КБ «ПроКредит банк».
Вищеописане свідчить про можливе виробництво та сертифікацію інститутом готової продукції, яка передавалась ТОВ «Амкріс» під виглядом експериментальних заготовок та в подальшому реалізовувалась пов`язаному з директором Інституту ОСОБА_6 нерезиденту – німецькій компанії FOLGAT AG, а частина коштів, яка надходила у якості валютної виручки від реалізації ТОВ «Амкріс» продукції, виробленої на потужностях Інституту, спрямовувалась на виплати доходів ОСОБА_6 та ОСОБА_10 у вигляді роялті.
Аналогічно схема відбувалася з наступними іноземними компаніями: University of Wollongong School of Physics; POLIMASTER LTD; «Beijing Huanhe Technology Co., Ltd»; «Beijing Nudetec Ltd»; FOLGAT AG c/o CCS-Express GmbH; «Cetto AG»; ATI Sistemas, S.L.; «DETEC-Europe»; «SAS ICOHUP»; «Electronic Enterprises (India) Pvt. Ltd»; G-Tech, Corp.; Объединенный институт ядерных исследований (ОИЯИ); Lund University, Department of Physics; «ScintiTech, Inc».
Отже, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що могло бути вчинено кримінальне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 364 КК України, – зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки.
З метою спростування та/або підтвердження слідчої версії детективами НАБУ, на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.10.2021 (справа № 991/6941/21) проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , що належить Державі Україна в особі Національної академії наук України, та знаходиться у фактичному володінні ТОВ «Амкріс».
В ході обшуку, проведеного 26.10.2021 – 27.10.2021 за вказаною адресою, виявлено та вилучено зовнішній накопичувач WD My Passport (серійний номер НОМЕР_9 ). На вказаному накопичувачі виявлено раніше існуючі (видалені) файли, що містять відомості про ведення господарської діяльності ТОВ «Амкріс», в тому числі зведення про економічну діяльність товариства, протокол зборів засновників ТОВ «Амкріс» від 26.10.2018, відомості щодо договорів з контрагентами Beijing Nudetec, Beijing Huanhe та іншими.
Вказана річ є матеріальним об`єктом, який зберіг на собі сліди кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Постановою детектива НАБУ від 28.10.2021 зовнішній накопичувач WD My Passport (серійний номер НОМЕР_9 ) визнано речовим доказом.
Необхідність арешту вказаного вище майна обґрунтовується запобіганням можливості його приховування, передачі чи знищення речових доказів.

У клопотанні детектив прохав розглядати справу у закритому судовому засіданні з метою унеможливлення розголошення відомостей, що становлять таємницю досудового розслідування.
Відповідно до ч. 2 ст. 27 КПК України, слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні, якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом.
Відповідно до ст. 8 Закону України «Про доступ до публічної інформації» таємна інформація – інформація, доступ до якої обмежується відповідно до частини другої статті 6 цього Закону, розголошення якої може завдати шкоди особі, суспільству і державі. Таємною визнається інформація, яка містить державну, професійну, банківську таємницю, таємницю досудового розслідування та іншу передбачену законом таємницю.
Втім, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вважаю, що розгляд поданого клопотання необхідно проводити у відкритому судовому засіданні, оскільки не вбачаю підстав вважати, що інформація, яка міститься в тексті даного клопотання, у матеріалах, доданих до вказаного клопотання, є таємницею досудового розслідування, розголошення якої, в тому числі шляхом розміщення у відкритому доступі в Єдиному державному реєстрі судових рішень України може привести до розголошення таємниці, що охороняється законом.

В судовому засіданні детектив ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.
Представник власника майна ОСОБА_14 , будучи належним чином повідомленим про місце, час та дату розгляду клопотання, в судове засіданні не з`явився, подав заяву про відкладення розгляду клопотання. Заява мотивована тим, що він територіально знаходиться у місті Харкові, лише 01.11.2021 дізнався про розгляд клопотання, яке призначено на 02.11.2021, тому у нього була відсутня можливість придбати квитки до міста Києва, для участі у судовому засіданні. Крім того, зазначив, що він не ознайомлений з клопотанням детектива про арешт майна, тому немає можливості підготувати ґрунтовні заперечення на нього.
Слідчий суддя вважає, що наведені у заяві ОСОБА_14 обставини не є безумовною підставою для відкладення розгляду клопотання, оскільки невиправдане відкладення розгляду клопотання може призвести до затягування розгляду справи. Між тим, представник власника майна ОСОБА_14 не обмежений у можливості брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Проте, із відповідним клопотанням до суду він не звертався.
З огляду на викладене та враховуючи, що у відповідності до положень ст. 172 КК України неприбуття власника майна не перешкоджає розгляду клопотання про арешт цього майна, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання детектива у його відсутність та у відсутність його представника.

Дослідивши надані матеріали досудового розслідування, вважаю, що клопотання є обґрунтованим з наступних підстав.
У відповідності до підпункту 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;
- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Як вбачається зі змісту клопотання та підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі – ЄРДР) від 28.10.2021, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52021000000000198 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. Органом досудового розслідування перевіряються обставини за яких службові особи Інституту сцинтиляційних матеріалів національної академії наук України діючи за попередньою змовою із службовими особами ТОВ «Амкріс» здійснили зловживання службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь ? якої неправомірної вигоди для самої себе, іншої фізичної та юридичної особи, використання службового становища всупереч інтересам служби, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам та інтересам юридичних осіб, що спричинило тяжкі наслідки на суму понад 155 млн грн. (а.с. 8).
З матеріалів клопотання вбачається, що в ході досудового розслідування перевіряються факти ймовірного зловживання службовим становищем посадовими особами Інституту сцинтиляційних матеріалів національної академії наук України за попередньою змовою із службовими особами ТОВ «Амкріс, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам та інтересам юридичних осіб, що спричинило тяжкі наслідки на суму понад 155 млн грн.
11.10.2021 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду у справі № 991/6941/21 надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , що належить Державі Україна в особі Національної академії наук України, та знаходиться у фактичному володінні ТОВ «Амкріс», з метою відшукання, зокрема: флеш-накопичувачів, які зберегли на собі сліди вчинення злочину та можуть або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження (а.с. 151?159).
Згідно протоколу обшуку, який проведено 26 – 27 жовтня 2021 року, в кабінеті 306, на робочому місці директора ТОВ «Амкріс» ОСОБА_15 , виявлений зовнішній накопичував WD My Passport (серійний номер WX31E92HN354). Детективом прийнято рішення про проведення огляду накопичувача, та виявлено раніше існуючі (видалені) файли, що містять відомості про ведення господарської діяльності товариства, протокол зборів засновників ТОВ «Амкріс» від 26.10.2018, відомості щодо договорів з контрагентами Beijing Nudetec, Beijing Huanhe та іншими (а.с. 161?176).
Постановою детектива НАБУ від 28.10.2021 зовнішній накопичував WD My Passport (серійний номер НОМЕР_9 ) визнано речовим доказом (а.с. 216?221).
Описані у клопотанні обставини кримінального правопорушення у сукупності з наданими детективом матеріалами кримінального провадження, зокрема: витягом з ЄРДР від 28.10.2021 (а.с. 8), ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.10.2021 (а.с. 151?159), протоколом обшуку від 26 – 27.10.2021 (а.с. 161?176), постановою детектива НАБУ від 28.10.2021 (а.с. 216?221) та іншими матеріалами кримінального провадження, формує у слідчого судді внутрішнє переконання про те, що за описаних обставин, могло бути вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 364 КК України.
Отже, детектив довів достатність підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна. При чому на даному етапі досудового розслідування слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі встановлювати наявність складу злочину, винуватість осіб та ступінь їх вини. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей визначає, що кримінальне правопорушення могло бути вчинено за описаних прокурором обставин.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
На підставі ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку допускається, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Метою арешту є забезпечення збереження речових доказів, а тому слідчий суддя має дослідити природу тимчасово вилученого майна – зовнішній накопичував WD My Passport (серійний номер  НОМЕР_9 ) на предмет відповідності критеріям речового доказу.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку накладання арешту з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Як зазначалося вище, постановою детектива НАБУ від 28.10.2021 вищевказаний електронний пристрій визнано речовим доказом у кримінальному проваджені № 52021000000000198.
Виходячи з вищевказаного, доходжу висновку про наявність в зовнішньому накопичувачу WD My Passport (серійний номер  НОМЕР_9 ), що був вилучений під час обшуку, інформації, що має значення для цього кримінального провадження.
В ч. 1 ст. 173 КПК України зазначено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. Відповідно до зазначеної норми завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Ризиками, для запобігання яких необхідне накладення арешту, є можливість приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати такого майна власником ОСОБА_15 . Однак, з накладенням арешту втрачається така можливість, а тому може бути виконане завдання арешту майна, а саме запобігання можливості його приховування.
З огляду на положення ст. 170, 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, крім обставин, зазначених у ст. 131 КПК України, повинен врахувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) мету арешту майна;
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність;
4) наслідки арешту майна для третіх осіб;
5) розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Правовою підставою арешту майна є відповідні положення ст. 170 КПК України.
Крім того, враховуючи той факт, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160?166,170?174 цього Кодексу (ч. 1 ст. 100 КПК України), а досудове розслідування на даний момент триває, такий захід забезпечення кримінального провадження, як арешт, є доцільним та обґрунтованим на цій стадії кримінального провадження.
Досліджені під час судового засідання матеріали дають підстави вважати, що заявлена детективом мета – забезпечення збереження речових доказів може бути досягнута через застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження.
Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим. Отже, відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.
Окремо слід зазначити, що жодних негативних наслідків арешту майна ОСОБА_15 для третіх осіб не вбачається.
Щодо дотримання детективом строків подачі клопотання про його арешт до слідчого судді у 48 годин з моменту вилучення майна, слідчий суддя зазначає наступне.
Абзац 2 ч. 5 ст. 171 КПК України встановлює, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Згідно ч. 2 ст. 115 КПК України при обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години.
Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти (ст. 116 КПК України).
В даному випадку, детективами НАБУ обшук розпочато 26.10.2021 та закінчено 27.10.2021.
Згідно відмітки на конверті Укрпошти, встановлено, що клопотання про арешт майна було здано на відділення 28.10.2021.
З огляду на вищезазначене, вважаю, що строк звернення сторони обвинувачення до слідчого судді не пропущено. 
Викладене свідчить про можливість і доцільність арешту майна ТОВ «Амкріс» в цьому кримінальному провадженні з точки зору наявності передбачених законом підстав. А тому клопотання детектива слід задовольнити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 132, 170?173 КПК України,

п о с т а н о в и в :

Клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 5202000000000198 від 16.04.2021 - задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене у ТОВ «Амкріс» за результатами обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , що належить Державі Україна в особі Національної академії наук України, та знаходиться у фактичному володінні ТОВ «Амкріс», а саме на зовнішній накопичувач WD My Passport (серійний номер НОМЕР_9 ).

Власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя                                                         ОСОБА_1