ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 листопада 2021 р.	Справа № 520/679/21	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Мінаєвої О.М.,
Суддів: Кононенко З.О. ,  Макаренко Я.М. ,
за участю секретаря судового засідання Лисенко К.В.
          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Харківської обласної прокуратури на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 14.07.2021, головуючий суддя І інстанції: Тітов О.М., м. Харків, повний текст складено 14.07.21 року по справі № 520/679/21
          за позовом          ОСОБА_1  
          до         Першої кадрової комісії Офісу Генерального прокурора з атестації прокурорів регіональних прокуратур ,         Харківської обласної прокуратури      
третя особа          Офіс Генерального прокурора 
          про визнання протиправним та скасування протоколу і наказу, стягнення різниці у заробітку,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі – позивач), звернулась до суду з позовом до Харківської обласної прокуратури (далі – відповідач-1), Першої кадрової комісії Офісу Генерального прокурора з атестації прокурорів регіональних прокуратур (далі – відповідач-2), третя особа -  Офіс Генерального прокурора, в якому просить суд (з урахуванням уточнених позовних вимог):
- визнати протиправним та скасувати Рішення про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички з використанням коміп`ютерної техніки за № 305 від 10.04.2020 року;
- визнати протиправним та скасувати протокол № 8 від 10.04.2020 першої кадрової комісії Офісу Генерального прокурора з атестації прокурорів регіональних прокуратур “Про неуспішне проходження прокурором атестації”, ухвалене щодо ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ прокурора Харківської області від 11.09.2020 №2225к, яким прокурору відділу ювенальної юстиції прокуратури Харківської області ОСОБА_1 , посаду якої ліквідовано, тимчасово визначено робоче місце у відділі захисту інтересів дітей та протидії насильству Харківської обласної прокуратури;
- стягнути з Харківської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 різницю у заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи по фактичне поновлення на посаді;
- визнати протиправним та скасувати наказ керівника Харківської обласної прокуратури від 11.09.2020 №2221к про скасування прокурору відділу ювенальної юстиції прокуратури Харківської області ОСОБА_1 надбавки за високі досягнення у праці або за виконання особливо важливої роботи;
- допустити до негайного виконання рішення суду в частині призначення на посаду та стягнення заробітку.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 26.05.2021 року позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано наказ прокурора Харківської області від 11.09.2020 №2225к. 
Поновлено ОСОБА_1 на рівнозначній посаді відділу ювенальної юстиції  Харківської обласної прокуратури.
Стягнуто з Харківської обласної прокуратури (вул. Богдана Хмельницького, 4, м. Харків, 61001, код ЄДРПОУ 02910108) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) різницю у заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи по день винесення судом рішення про поновлення.
Визнано протиправним та скасовано наказ Керівника Харківської обласної прокуратури від 11.09.2020 №2221к.
Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць звернуто до негайного виконання.
В іншій частині позовних вимог відмовлено.
Додатковим рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 07.06.2021 року визнано протиправним та скасовано Рішення про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки за № 305 від 10.04.2020 року.
30.06.2021 року представник Харківської обласної прокуратури звернувся до суду із заявою про роз`яснення рішення суду, в якій просить суд: роз`яснити рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.05.2021 у справі № 520/679/21 з позовом ОСОБА_1 до Першої кадрової комісії з атестації регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора, Харківської обласної прокуратури, третя особа: Офіс Генерального прокурора про визнання протиправними рішення, наказу, поновлення на посаді, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в частині суми та порядку обчислення стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми за один місяць.
В обґрунтування поданої заяви вказано, що під час негайного виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.05.2021 у справі №520/679/21 виникла потреба у наданні судом роз`яснення щодо конкретної суми, яка повинна бути стягнута на користь позивачки за один місяць, враховуючи, що в даному випадку відсутній факт вимушеного прогулу, адже позивачка до теперішнього часу не звільнена, перебуває на тій самій посаді в прокурату Харківської області та отримує заробітну плату, а рішенням суду позивачку поновлено на рівнозначній посаді в Харківській обласній прокуратурі у той час, як на вказаній посаді позивачка не працювала та до обласної прокуратури не переводилась.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.07.2021 року заяву залишено без задоволення.
Відповідач-1, Харківська обласна прокуратура, не погодився з ухвалою суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 14.07.2021 року у справі №520/679/21, та прийняти рішення, яким задовольнити вимоги заявника у порядку ст. 254 КАС України у повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на прийняття оскаржуваної ухвали з порушенням норм процесуального права. Вказує, що відмовляючи в задоволенні заяви, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність підстав для роз`яснення судового рішення.
Колегія суддів, розглянувши матеріали справи, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, вважає, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Відмовляючи у задоволенні заяви, суд першої інстанції дійшов висновку про її необґрунтованість.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.
Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.
Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.
Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.
Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.
Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.
Аналогічна правова позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 27.02.2019 року у зразковій справі № 806/3265/17.
Відповідно до пункту 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" від 20.05.2013 №7 зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.
Відтак, підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.
Водночас, роз`яснюючи рішення, суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.
Перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що мотивувальна та резолютивна частини рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.05.2021 року викладені чітко та зрозуміло. Зокрема, судом було зазначено орган, в якому повинна бути поновлена позивачка, посада (зазначено, що така посада повинна бути рівнозначна займаній), а також щодо стягнення різниці у заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи.
Колегією суддів не встановлено недотримання вимоги ясності, визначеності судового рішення.
Зі змісту заяви слідує, що підставою для звернення із заявою слугувало роз`яснення щодо того, що в даному випадку відсутній факт вимушеного прогулу, адже позивачка до теперішнього часу не звільнена, перебуває на тій самій посаді в прокуратурі Харківської області та отримує заробітну плату.
Разом з тим, колегія суддів зазначає, що до повноважень суду не входить роз`яснення порядку виконання судового рішення, оскільки це суперечить вимогам ст. 254 КАС України.
Між тим, в судовому засіданні позивач надала пояснення стосовно наміру звернення до суду першої інстанції щодо виправлення описки в частині вимушеного прогулу.
Суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні (ч. 1 ст. 253 КАС України).
З наведених обґрунтувань заяви можна дійти висновку, що заявник фактично висловлює незгоду з рішенням суду першої інстанції по суті, що також свідчить про відсутність підстав для роз`яснення рішення, оскільки процесуальне законодавство передбачає процедуру апеляційного та касаційного оскарження судового рішення в разі не згоди з ним.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення заяви про роз`яснення судового рішення.
Отже, колегія суддів приходить до висновку про те, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою і не підлягає скасуванню.
Доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині рішення, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування судового рішення першої інстанції.
Колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (№ 65518/01; пункт 89), Проніна проти України (№ 63566/00; пункт 23) та Серявін та інші проти України (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції необхідно залишити без змін.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Харківської обласної прокуратури  залишити без задоволення.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 14.07.2021 по справі № 520/679/21  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя 	(підпис)	О.М. Мінаєва	
Судді	(підпис)  (підпис) 	З.О. Кононенко    Я.М. Макаренко   	
Повний текст постанови складено  10.12.2021 року