У х в а л а  
 
11 серпня 2021 року
м. Київ
 
справа № 753/17993/19
провадження № 61-12608 ск 21
 
Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,
 
розглянув касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2020 року, додаткове рішення Дарницького районного суд м. Києва від 18 грудня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Джерело-1» про зобов`язання виконати умови договору в натурі, стягнення пені за прострочення виконання зобов`язань та моральної шкоди, відновлення становища, яке існувало до порушення зобов`язання, 
 
В с т а н о в и в:
 
27 липня 2021 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 (далі - заявник) надіслав засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дарницького районного суду м. Києва від             10 грудня 2020 року, додаткове рішення Дарницького районного суд м. Києва від 18 грудня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від             23 червня 2021 року.
 
У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанції скасувати рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2020 року, додаткове рішення Дарницького районного суд м. Києва від 18 грудня         2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2021 року, і направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
 
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.
 
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.
 
Статтею 390 ЦПК України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
 
Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.
 
Указану касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження та заявник порушує клопотання про його поновлення, вказуючи, що позивач отримав повний текст оскаржуваної постанови апеляційного суду шляхом її надіслання судом на адресу електронної пошти ОСОБА_1 05 липня 2021 року. На підтвердження зазначеної обставини він надав скрін-шот тексту листа, яким було надіслано постанову суду апеляційної інстанції в цій справі.
 
Однак, надана заявником копія супровідного листа, яким, як він указує, Київським апеляційним судом на електронну пошту ОСОБА_3 була надіслана постанова від 23 червня 2021 року в справі № 753/17993/19, не містить інформації, зокрема, про предмет відправки (який документ надсилався), а тому суд не має змоги встановити обґрунтованість заявленого клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження відповідних судових рішень.
 
При цьому суд також враховує, що безпідставне поновлення такого строку є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
 
Таким чином, ОСОБА_3 необхідно надати до суду обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження (із доданими доказами на підтвердження викладених у ній обставини) або навести інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2020 року, додаткового рішення Дарницького районного суд м. Києва від 18 грудня 2020 року та постанови Київського апеляційного суду від 23 червня 2021 року
 
У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
 
Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у справі).
 
Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).
 
Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі подання позовної заяви одночасно майнового та немайнового характеру, судовий збір сплачується за ставками щодо вимог майнового та немайнового характеру. У разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
 
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року становив 1 921,00 грн.
 
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
Як видно із касаційної скарги, ОСОБА_3 оскаржує рішення судів першої та апеляційної інстанції щодо відмови в задоволенні немайнової вимоги (зобов`язання виконати умови договору), а тому при поданні касаційної скарги йому слід було надати докази оплати судового збору щодо цієї оспорюваної вимоги у сумі 1 536,80 (1 921,00*0,4*200%).
 
Разом із цим, ОСОБА_1 також оскаржує рішення судів в частині вирішення майнових вимог позивача (стягнення моральної шкоди у сумі 10 000,00 грн; стягнення пені - 274 500,00 грн; повернення коштів у сумі 21 668,00), а тому при поданні касаційної скарги слід було надати докази оплати судового збору щодо цих майнових вимог у сумі 6 123,36 грн ((274 500,00+10 000,00+21 668,00) * 1% * 200%).
 
До касаційної скарги додано квитанцію від 26 липня 2021 року, про сплату судового збору в сумі 6 124,00 грн.
 
Таким чином, ОСОБА_1 за подання даної касаційної скарги слід надати докази про доплату судового збору у сумі 1 536,16 грн (1 536,80 + 6 123,36 - 6 124,00).
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у Печерському районі м. Києва, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 22030102, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007. Найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». 
 
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал документа, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
 
Частиною третьою статті 393 ЦПК України установлено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.
 
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 необхідно залишити без руху з наданням йому можливості усунути вищевказані недоліки.
 
На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
 
У х в а л и в:
 
Залишити без руху касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10 грудня 2020 року, додаткове рішення Дарницького районного суд м. Києва від 18 грудня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2021 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 09 вересня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі неподання заяви для поновлення строку касаційного оскарження або якщо наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
 
У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали, касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                           В. М. Ігнатенко