ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

17 серпня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/2734/21	
                                                                                Суддя І інстанції – Ніколайчук С.В.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Чепурнова Д.В. (доповідач),
                               суддів:  Сафронової С.В., Мельника В.В.,     
за участю секретаря судового засідання Трошиної А.С. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу  Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області 
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 травня  2021 року у справі за адміністративним позовом приватного акціонерного товариства     «Павлоградхліб»     до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу,-

ВСТАНОВИВ:

ПрАТ «Павлоградхліб» звернулося до суду з вищевказаним  адміністративним позовом в якому просило визнати протиправними та скасувати:
- постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №51/4.5-1971-ФС/24 від 04 лютого 2021 року, якою на підставі абз.5 ч.2   ст. 265 КЗпП України   накладено на ПрАТ «Павлоградхліб» штраф у розмірі 24000,00грн;
- постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість заселення №51/4.5-1971-ФС/25 від 04 лютого 2021 року, якою на підставі абз.9 ч.2   ст. 265 КЗпП України   накладено на ПрАТ «Павлоградхліб» штраф у розмірі 6000,00грн;
- постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №51/4.5-1971-ФС/26 від 04 лютого 2021 року, якою на підставі абз.9 ч.2   ст. 265   КЗпП України   накладено на ПрАТ «Павлоградхліб» штраф у розмірі 6000,00грн;
- постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №51/4.5-1971-ФС/27 (від 04 лютого 2021 року, якою на підставі абз.9 ч.2   ст. 265 КЗпП України   накладено на ПрАТ «Павлоградхліб» штраф у розмірі 6000,00грн.
В обґрунтування позову посилається на порушення законодавчо встановленого порядку проведення інспекційного відвідування, вказує, що при накладенні штрафів контролюючий орган вийшов за межі  предмета інспекційного відвідування  та здійснив перевірку щодо інших працівників, які не були предметом попередньої  перевірки.  
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 травня  2021 року позовні вимоги було задоволено.
Не погодившись з вказаним рішенням суду Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області подало апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на те, що під час інспекційного відвідування з питань перевірки виконання  суб`єктом   господарювання  припису, щодо усунення порушення вимог трудового законознавства, виданого за результатами проведення попереднього заходу було виявлено ряд порушень норм трудового законодавства, які не були усунуті.
          У письмовому відзиві на апеляційну скаргу ПрАТ «Павлоградхліб» просить відмовити у її задоволенні та залишити без змін рішення суду першої інстанції.
В судовому засіданні апеляційної інстанції представник Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області підтримав вимоги апеляційної скарги з викладених у ній підстав, представник ПрАТ «Павлоградхліб»  просив відмовити у її задоволенні та залишити без змін рішення суду першої інстанції.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, а також правильність застосування  судом норм матеріального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку,  що апеляційна скарга не підлягає  задоволенню з наступних підстав.  
З матеріалів справи вбачається та як встановлено судом першої інстанції відповідно до наказу головного управління від 27.08.2020 року №1029-П інспектором праці Ялинною В.В. проведено інспекційне відвідування ПрАТ «Павлоградхліб» у період з 03.09.2020 року по 16.09.2020 року, за результатами якого складено акт від 16.09.2020 року №37/4.5-1971.
Актом інспекційного відвідування встановлені наступні порушення:
- ст. 57 КЗпП України – час початку і закінчення щоденної роботи (зміни) не передбачені правилами внутрішнього трудового розпорядку, графіками змінності у відповідності до законодавства;
- ч.2 ст. 30 Закону України «Про оплату праці» - роботодавцем не забезпечено достовірний облік виконуваної працівником роботи, роботодавцем не забезпечено бухгалтерський облік витрат на оплату праці;
- ч.1 ст. 94 КЗпП України, ч.1 ст. 1, ч.5 ст.3-1 Закону України «Про оплату праці» - заробітна плата працівнику не виплачується за виконану ним роботу, у разі укладення трудового договору про роботу на умовах неповного робочого часу, а також при невиконанні працівником у повному обсязі місячної (годинної) норми праці мінімальна заробітна плата не виплачується пропорційно до виконаної норми праці;
- ст. 108 Закону України «Про оплату праці» - оплата за роботу в нічний час не проводиться у підвищенному розмірі, встановленому колективним договором, за кожну годину роботи у нічний час;
- ч.1 ст. 83, ч.1 ст. 116 КЗпП України – при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, не провадиться в день звільнення, при звільненні працівника йому не виплачується грошова компенсація за всі невикористані ним дні щорічної відпустки, а також додаткової відпустки працівникам, які мають дітей або повнолітню дитину – інваліда з дитинства підгрупи А І групи;
- ч.1 ст. 127, ч.3 ст. 249 КЗпП України – відрахування із заробітної плати провадяться за відсутності письмової заяви працівника.
На підставі акту інспекційного відвідування від 16.09.2020 року №37/4.5-1971, відповідачем складено припис від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22, яким зобов`язано позивача у строк до 12.10.2020 року усунути порушення, виявлені під час інспекційного відвідування, а саме зазначено:
- інспектуванням Правил внутрішнього трудового розпорядку, графіків змінності, наказів та заяв про прийняття працівників на роботу встановлено, що сестри медичні працюють неповний робочий час (0,5 ставки), при цьому час початку і закінчення щоденної роботи медичних сестер, наприклад, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не встановлені правилами внутрішнього трудового розпорядку і графіками змінності у відповідності до законодавства;
- інспектуванням табелів обліку використання робочого часу та розрахунків заробітної плати встановлено, що в липні 2020 року медична сестра ОСОБА_1  відпрацювала 4 дні по 6 годин, при цьому в колонці «Відпрацьовано днів» наявна позначка « 2», в колонці «відпрацьовано годин» наявна позначка « 24», в колонці «в т.ч. нічних» наявна позначка « 12»; медична сестра ОСОБА_2 відпрацювала 12 днів, по 6 годин, при «Відпрацьовано днів» наявна позначка « 7», в колоннії «Відпрацьовано годин» наявна позначка « 72», в колонці «в т.ч. ночных» наявна позначка « 36». Разом з тим, робочий час медичних сестер триває з 24.00 до 06.00, тобто всі години роботи медичних сестер відпрацьовані у нічний час. При цьому нарахування доплати за роботу в нічний час в розмірі 25% (відповідно до пункту 5.12 Колективного договору) здійснено не за всі часи, відпрацьовані у нічний час;
- ОСОБА_2 відповідно до поданої заяви та наказу про прийняття на роботу від 06.07.2020 року №0290-к була прийнята з 10.07.2020 року на посаду сестри медичної на не повний робочий час (0,5 ставки). Інспектуванням табелів обліку використання робочого часу та розрахунків заробітної плати встановлено, що в липні 2020 року медична сестра ОСОБА_2 відпрацювала 12 днів по 6 годин, тобто 72 години. При цьому із нарахованої пропорційно відпрацьованому часу відповідно до встановленого окладу медичної сестри (згідно з штатним розкладом — 4740 грн.) заробітної плати було відраховано профспілкові внески в розмірі 21,81 грн. (1% від нарахованої заробітної плати) без письмової заяви ОСОБА_2 , тобто безпідставно. Аналогічне порушення відбулось також в серпні 2020 року. Таким чином, заробітна плата ОСОБА_2 за липень - серпень 2020 року виплачена в розмірі меншому, ніж розмір заробітної плати із розрахунку встановленого посадового окладу пропорційно відпрацьованому часу, а також в розмірі меншому, ніж необхідний розмір мінімальної заробітної при невиконанні працівником у повному обсязі місячної (годинної) норми праці;
- згідно  з табелем обліку використання робочого часу та розрахунків заробітної плати встановлено, що в серпні 2020 року медична сестра ОСОБА_2 відпрацювала три зміни по шість годин, робочий час медичних сестер триває з 24.00 до 06.00, тобто всі години роботи медичних сестер відпрацьовані у нічний час. При цьому нарахування доплати за роботу в нічний час в розмірі 25% (відповідно до пункту 5.12 Колективного договору) здійснено не за всі часи, відпрацьовані у нічний час;
- 07.08.2020 року при звільненні ОСОБА_2 грошова компенсація була нарахована не за всі дні невикористаної щорічної відпустки. Так, ОСОБА_2 працювала у період з 10.07.2020 року до 07.08.2020 року, у щорічних відпустках за період роботи не перебувала, у загальній кількості пропрацювала 29 календарних днів, при цьому компенсація була нарахована лише за 1 день невикористаної щорічної відпустки. Таким чином, при звільненні працівника грошова компенсація нарахована, відповідно, виплачена не за всі дні невикористаної щорічної відпустки ним. Враховуючи, що станом на момент проведення інспекційного відвідування ОСОБА_2 суми, належні при звільненні виплачені не в повному обсязі, перевірити дотримання вимог частини першої статті 117 КЗпП України не вбачається можливим, тому під, час усунення порушення вимог частини першої статті 116 КЗпП України, врахувати вимоги частини першої статті 117 КЗпП України;
- ОСОБА_2 відповідно до поданої заяви та наказу про прийняття на роботу від 06.07.2020 року №0290-к була прийнята з 10.07.2020 року на посаду сестри медичної на не повний робочий час (0,5 ставки). Інспектуванням заяв працівників підприємства за червень-серпень 2020 на утримання із заробітної плати профспілкових внесків встановлено, що ОСОБА_2 не писала вищевказану заяву. Але при цьому за період її роботи на підприємстві згідно аркушів розрахунку заробітної плати за липень-серпень 2020 у колонці «Утримано» наявне відрахування профспілкових внесків на загальну суму 28,62 грн.
09.10.2020 року ПрАТ «Павлоградхліб» за вих. №274 направило до відповідача повідомлення про усунення порушень, в яких зазначено:
- по п.4.8 акту: дійсно з 01 травня 2020 року медичні сестри на підприємстві працювали по 0,5 ставки без відображення коректного часу роботи в правилах внутрішнього трудового розпорядку та графіках змінності. На виконання вимог припису були внесені відповідні зміни до Правил внутрішнього трудового розпорядку (із зазначенням часу початку та закінчення зміни) та складені відповідні графіки змінності для медичних сестер. Відповідні копії надавалися;
- по п. 4.16 та п. 4.17 акту: на підприємстві ведеться облік робочого час з використанням відповідних табелів. Через помилку особи, відповідальної за ведення табелю обліку робочого часу медичної сестри були виявлені розбіжності у кількості нічних годин роботи. При цьому загальна кількість годин відображалася правомірно. Однак при фактичному графіку роботи медичної сестри (з 01.05.2020р.) з 00:00 до 06:00 в підсумку зазначалась невірна кількість годин нічної роботи. Відповідно до положень Колективного договору за роботу у нічний час здійснюється доплата в розмірі 25%. На виконання припису, для дотримання норм законодавства про працю, за вересень місяць робота медичних сестер обліковувалася правомірно (зміна тривалістю 6 годин, з них — 6 годин нічних). За попередні періоди здійснено відповідні донарахування та виплачена доплата медичним сестрам за роботу у нічний час. Відповідні підтверджуючі документи додавалися;
- по пунктам 6.1 та 6.7. акту: при прийомі на роботу на посаду медичної сестри ОСОБА_2 на умовах строкового трудового договору відповідальним працівником було допущено технічну помилку, яка полягала у тому, що в програмному забезпеченні було неправомірно відмічено, що прийнятий працівник написав заяву на вступ до профспілкового комітету підприємства. В свою чергу відповідальний працівник за нарахування заробітної плати та утримань з неї, не переконалася в наявності відповідної заяви ОСОБА_2 на вступ до профспілкового комітету підприємства та утримала із нарахованої заробітної плати ОСОБА_2 за липень та серпень 2020р. 1% профспілкового внеску - загалом 28.62грн. На виконання припису, для дотримання норм законодавства про працю, ОСОБА_2 була здійснена відповідна доплата безпідставно утриманих профспілкових внесків. Відповідні підтверджуючі документи додавалися;
- по пункту 6.21 акту: на підприємстві достовірно ведеться облік робочого часу. Однак облік робочого часу медичної сестри (з 01.05.2020р.) через машинальну помилку відповідальної особи містив помилку в обліку саме кількості нічних годин. При цьому загальна кількість обліковувалася вірно. На виконання припису, для дотримання норм законодавства про працю, медичним сестрам, в тому числі і вже звільненій ОСОБА_2 , була здійснена відповідна доплата раніше не виплаченої доплати в нічний час. Відповідні підтверджуючі документи додавалися;
- по пунктам 6.43 та 6.47 акту: одиничний випадок на підприємстві, коли при звільненні медичної сестри ОСОБА_2 , яка відпрацювала 29 календарних днів, їй було нараховано компенсацію за один день невикористаної щорічної відпустки, при належних двух днях (не враховано відповідальним працівником принцип математичного округлення). На виконання припису, для дотримання норм законодавства про працю, 24.09.2020р. В ОСОБА_2 була здійснена відповідна доплата ще за один день невикористаної щорічної відпустки. Відповідні підтверджуючі документи додавалися;
- по пунктам 9.16 та 9.19 акту: при прийомі на роботу на посаду медичної сестри ОСОБА_2 на умовах строкового трудового договору відповідальним працівником було допущено технічну помилку, яка полягала у тому, що в програмному забезпеченні було неправомірно відмічено, що прийнятий працівник написав заяву на вступ до профспілкового комітету підприємства. В свою чергу відповідальний працівник за нарахування заробітної плати та утримань з неї, не переконалася в наявності відповідної заяви ОСОБА_2 на вступ до профспілкового комітету підприємства та утримала із нарахованої заробітної плати ОСОБА_2 за липень та серпень 2020р. 1% профспілкового внеску - загалом 28.62грн. На виконання припису, для дотримання норм законодавства про працю, 24.09.2020р. ОСОБА_3 була здійснена відповідна доплата безпідставно утриманих профспілкових внесків. Відповідні підтверджуючі документи додавалися.
Крім того повідомлено, шо на виконання вимог ст. 117 КЗпП України у зв`язку з невиплатою належних сум при звільненні медичної сестри ОСОБА_2 , ПрАТ «Павлоградхліб» 25.09.2020р. сплатило ОСОБА_2 середній заробіток за весь час затримки. Відповідні підтверджуючі документи додавались.
02.12.2020 року відповідачем прийнято наказ №1876-п «Про проведення позапланового заходу зі здійсненні державного нагляду (контролю)», яким доручено провести інспекційне відвідування ПрАТ «Павлоградхліб» з метою перевірки виконання суб`єктом господарювання припису щодо усунення порушення вимог законодавства, виданого за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю) від 17.09.2020 року №34/4.5-1971/22.
02.12.2020 року за №233, 08.12.2020 року за №246, 14.12.2020 року за №250 відповідачем направлялись на адресу позивача вимоги надання документів, які були виконані позивачем вчасно.
15.12.2020 року головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області складено акт №51/4.5-1971 інспекційного відвідування юридичної особи, що використовує найману працю, проведеного у період з 02.12.2020 року по 15.12.2020 року, яким встановлені порушення законодавства про працю стосовно інших осіб, аніж тих ,які були визначені в акті попереднього інспекційного відвідування від 16.09.2020 року №37/4.5-1971 та припису від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22.
18.12.2020 року позивачем подані заперечення на акт інспекційного відвідування за вих. №335.
04.02.2021 року відповідачем винесені оскаржувані постанови про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення:
- №51/4.5-1971-ФС/24 про накладення штрафу у розмірі 24000 грн.;
- №51/4.5-1971-ФС/25 про накладення штрафу у розмірі 6000 грн.;
- №51/4.5-1971-ФС/26 про накладення штрафу у розмірі 6000 грн.;
- №51/4.5-1971-ФС/27 про накладення штрафу у розмірі 6000 грн.;
Постановою №51/4.5-1971-ФС/24 на підставі абз.5 ч.2 ст. 265 КЗпП України накладено на позивача штраф у розмірі 24000,00грн та встановлено приписом було передбачено усунути порушення вимог частини першої статті 83 КЗпП України.
Станом на 15.12.2020 встановлено, що при звільненні 2 працівників, грошова компенсація була нарахована не за всі дні невикористаних щорічних відпусток, тобто в розмірі меншому, ніж передбачено вимогами статей 6, 9 Закону України «Про відпустки», Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. N100:
-           ОСОБА_4 працював у період з 08.09.2020 до 21.10.2020 на посаді менеджера зі збуту, у загальній кількості працював 43 календарних дні. У відпустці не перебував, при цьому при звільненні компенсація була нарахована лише за 2 дні невикористаної щорічної відпустки;
-           ОСОБА_5 працювала у період з 16.04.2020 до 23.10.2020 на посаді укладальника і має 2 дні додаткової відпустки згідно з переліком професій, для яких встановлена додаткова відпустка згідно атестації робочих місць (Додаток N9 5 до колективного договору, укладальник хлібобулочних виробів). У загальній кількості працювала 185 календарних днів. У відпустці перебувала 10 календарних днів, при цьому при звільненні компенсація була нарахована лише за 2 дні невикористаної щорічної відпустки.
Зазначені факти свідчать про порушення вимог частини першої статті 83 КЗпП України, якою передбачено: у разі звільнення працівника йому виплачується грошова компенсація за всі не використані ним дні щорічної відпустки, а також додаткової відпустки працівникам, які мають дітей або повнолітню дитину - інваліда з дитинства підгрупи АІ групи».
Таким чином, ПрАТ «Павлоградхліб» відносно 2 осіб, наведених вище, недотримано мінімальні державні гарантії в оплаті праці.»
Відповідно до постанови №51/4.5-1971-ФС/25, якою на підставі абз.9 ч.2 ст. 265 КЗпП України накладено на позивача штраф у розмірі 6000,00грн, встановлено:
«Приписом було передбачено усунути порушення вимог частини другої статті 30 Закону України «Про оплату праці» щодо обов`язку роботодавця забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи.
Станом на 15.12.2020 встановлено: в окремій таблиці п. 5.1. розділу 5 «Час роботи та відпочинку» Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ «Павлоградхліб» Диспетчеру по відпуску готової продукції встановлено: робочий час з 8.00 до 20.00 два дні, вихідні – два дні; а також з 8.00 до 20.00 та з 20.00 до 8.00, вихідні - два дні. Графіком роботи, наприклад, на жовтень 2020 року диспетчерам по відпуску готової продукції час початку змін також встановлено о 8.00 та о 20.00. Разом з тим, в табелі обліку використання робочого часу Відділу збуту за жовтень 2020 року у диспетчерів по відпуску готової продукції ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 наявні наступні позначки щодо тривалості роботи: « 11, 5, 6, відсутня, 11, 5, 6, відсутня, 11, 5, 6, відсутня, 11, 5, б 4». Наприклад, диспетчер по відпуску готової продукції відділу збуту ОСОБА_8 , згідно з графіком повинна працювати з 20.00 до 08.00: 01.10.2020, 04.10.2020, 08.10.2020, 12.10.2020, 16.10.2020, 20.10.2020, 24.10.2020, 28.10.2020. При цьому в табелі обліку використання робочого часу в зазначені дні тривалість роботи складає 5 годин, що більше на 1 годину, ніж передбачено графіком та Правилами внутрішнього трудового розпорядку.
Зазначені факти свідчать про порушення вимог частини другої статті 30 Закону України «Про оплату праці», якою передбачено, що роботодавець зобов`язаний забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи.
Постановою №51/4.5-1971-ФС/26 на підставі абз.9 ч.2 ст. 265 КЗпП України накладено на позивача штраф у розмірі 6000,00 грн. та встановлено приписом було передбачено усунути порушення вимог статті 57 КЗпП України.
Станом на 15.12.2020 встановлено: наказом № 38 від 25.09.2020 затверджено зміни до п. 5.1 розділу 5 «Час роботи та відпочинку» Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ «Павлоградхліб» згідно з якими визначено час початку і закінчення щоденної роботи і (зміни), а саме: «Тривалість робочого часу працівників Товариства становить 40 годин на і тиждень з двома вихідними днями - суботою та неділею. Час початку роботи — 8.00, закінчення роботи — 17.00, перерва для відпочинку і харчування встановлена тривалістю 48 хвилин з 12.00 до 12.48, закінчення робочого дня в п`ятницю в 16.00». Для категорій працівників, графік роботи яких відрізняється від зазначеного, початок і закінчення робочого часу та перерви встановлені в окремій таблиці п. 5.1. розділу 5 «Час роботи та відпочинку» Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ «Павлоградхліб». Так, наприклад, електрогазозварник: початок робочого дня - 7.30, перерва — 12.00-12.48, закінчення -16.30; інженер-програміст: початок робочого дня — 8.30, перерва — 12.00-12.48, закінчення - 17.30; при цьому відсутнє зауваження щодо скорочення робочого часу на 1 годину в п`ятницю або інший день. Тобто тривалість щотижневої роботи за зазначеними професіями (посадами) складає 41 год. 12 хв. на тиждень.
Зазначені факти свідчать про порушення вимог статті 57 КЗпП України, якою передбачено, що час початку і закінчення щоденної роботи (зміни) передбачається правилами внутрішнього трудового розпорядку і графіками змінності у відповідності з законодавством.
Постановою №51/4.5-1971-ФС/27 на підставі абз.9 ч.2 ст. 265 КЗпП України накладено на позивача штраф у розмірі 6000,00грн та встановлено приписом було передбачено усунути порушення вимог частини першої статті 116 КЗпП України.
Станом на 15.12.2020 встановлено: при звільненні 2 працівників, а саме ОСОБА_4 та ОСОБА_5 грошова компенсація за всі дні невикористаних щорічних відпусток не була виплачена в повному обсязі в день звільнення.
Зазначені факти свідчать про порушення вимог частини першої статті 116 КЗпП України, якою передбачено, що при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства; установи, організації, провадиться в день звільнення.
Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив  з того, що відповідач при прийнятті оскаржуваних постанов вийшов за межі, наданих йому наказом від 02.12.2020 року №1876-П повноважень, та наклав на позивача штраф за порушення, які не були визначені в цьому приписі.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи  з наступного.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Відповідно до пункту 7 цього положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Статтею 1 Закону України від 05.04.2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (надалі - Закон №877-V) визначено, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.                                                                         
Статтею 259 КЗпП України   передбачено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
На реалізацію цієї правової норми   постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 р. № 823   затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - Порядок № 823), згідно із п. 2 якого державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Відповідно до п.2 Порядку №823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Пунктом 5 Порядку №823 визначено, що інспекційні відвідування проводяться, зокрема, за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин.
При цьому, положення пункту 5 Порядку №823 покликане запобігти зловживанням державними органами з питань праці у проведенні перевірок з ширшим обсягом питань, ніж той, що порушувався під час призначення перевірки. На користь такого твердження свідчать і положення частин першої-четвертої статті 7 Закону №877-V, на підставі норм якого було прийнято наказ про повторну перевірку від 02.12.2020 року №1876-П. 
Згідно з цими положеннями, наказ про здійснення позапланового заходу повинен містити предмет перевірки. У посвідченні (направленні) на проведення позапланового заходу, яке видається на підставі наказу зазначаються, зокрема, підстави для здійснення заходу та предмет здійснення заходу. 
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити серед інших відомості про предмет державного нагляду (контролю).
Відповідно до ст.6 Закону №877-У, підставою для здійснення позапланового заходу, оформленого актом інспекційного відвідування від 16.09.2020 року №37/4.5-1971, є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її правам.
З урахуванням наведеної норми, вказане звернення повинно стосуватися порушень прав особи, яка звертається, а не інших осіб.
Відповідачем було проведено інспекційне відвідування та встановлені порушення, які підлягали усуненню, перелік яких наведено в приписі від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22.
Порушення, визначені у приписі, були позивачем повністю усунуті, що підтверджується письмовими матеріалами справи .
В подальшому, відповідачем прийнято наказ від 02.12.2020 року №1876-П про проведення інспекційного відвідування з метою встановлення виконання позивачем вимог припису від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22.
Проте актом інспекційного відвідування від 15.12.2020 року №51/4.5-1971 встановлені порушення трудового законодавства щодо інших осіб, аніж були визначені в попередньому акті інспекційного відвідування від 16.09.2020 року №37/4.5-1971 та приписі від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22.
Суд першої інстанції вірно зазначив, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , особи щодо яких встановлені порушення повторним актом інспекційного відвідування, не були особами, щодо яких було встановлено порушення під час первісного проведення інспекційного відвідування.
При цьому невиконання суб`єктом владних повноважень законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
За таких обставин суд першої інстанції дійшов вірних висновків, що в основу оскаржуваних постанов про накладення штрафу, покладені висновки про порушення законодавства позивачем стосовно осіб, щодо яких не було встановлено порушень у приписі від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22, виконання якого було предметом інспекційного відвідування, оформленого актом від 15.12.2020 року №51/4.5-1971.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідач при прийнятті оскаржуваних постанов вийшов за межі, наданих йому наказом від 02.12.2020 року №1876-П повноважень, та наклав на позивача штраф за порушення, які не були визначені в цьому приписі.
Встановлення інших порушень та перевірка інших працівників позивача не була предметом вказаного інспекційного відвідування, за таких обставин відповідач не мав права виходити за межі перевірки виконання припису від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22 та порушень, визначених цим приписом.
Будь-які неточності або неповнота визначених у приписі порушень, не може бути підставою для накладення на позивача штрафних санкцій за неналежно складений припис. Припис має бути конкретним та містити чіткі вимоги до усунення порушень.
Невиконання вказаного не тягне за собою притягнення відповідача до відповідальності за те, що мав на увазі суб`єкт владних повноважень, якщо це чітко не було передбачено приписом. 
Крім того, спростовуючи розрахунок суми штрафу  в розмірі 24000,00 грн відповідно до постанови № 51/4.501971-ФС/24 виходячи з розміру мінімальної заробітної плати 6000, 00 грн, суд першої інстанції вірно зазначив, що згідно з абз. 5 ч. 2 ст. 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі, зокрема, недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці - у двократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення.
В той же час порушення, яке визначено у постанові № 51/4.501971-ФС/24, встановлено актом перевірки від 15.12.2020 року № 51/4.5-1975, станом на яку розмір мінімальної заробітної плати  становив 5000,00 грн, а відповідач  розрахував штраф виходячи з розміру 6000,00 грн.
Таким чином, обставини встановлені судом першої інстанції та перевірені апеляційним судом, апелянтом не спростовано, внаслідок чого, всі наведені апелянтом доводи не заслуговують уваги, оскільки не спростовують вірних висновків суду першої інстанції.
На підставі вищезазначеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та прийняв  рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відсутні підстави для його скасування.
Керуючись п.1 ч.1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області -  залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 травня 2021 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів  з дня складення в повному обсязі.
В повному обсязі постанова складена 20 серпня 2021 року.

   
Головуючий - суддя                                                                      Д.В. Чепурнов 

                               суддя                                                                      С.В. Сафронова 

                               суддя                                                                      В.В. Мельник