УХВАЛА

19 липня 2021 року 
Київ
справа №9901/278/21
адміністративне провадження №П/9901/278/21

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Хохуляка В.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Президента України про визнання протиправним і скасування Указу в частині,

ВСТАНОВИВ:

15.07.2021 до Верховного Суду як суду першої інстанції в системі "Електронний суд" надійшла позовна заява ОСОБА_1 , підписана (ЕЦП) адвокатом Гриненко Тетяною Вікторівною, до Президента України Зеленського Володимира Олександровича про визнання протиправним і скасування Указу Президента України від 21.05.2021 №203/2021 Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 14.05.2021 «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» у частині введення в дію персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) щодо ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (пункт 649 додатку 1 до Рішення).

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі на виконання положень статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

За правилами частини другої статті 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Як вбачається, у позовній заяві вказана адреса ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_1 . Відповідно до посвідки на постійне проживання НОМЕР_1 , в Україні місце проживання ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 ; 20.10.2015. 

Втім, з доданих до позовної заяви документів слідує, що рішенням Управління державної міграційної служби України в Миколаївські області скасовано дозвіл ОСОБА_1 на імміграцію в Україну та посвідку на постійне проживання НОМЕР_1 , проінформовано, що особа, стосовно якої прийнято рішення про скасування дозволу на імміграцію, повинна виїхати з України протягом місяця з дня отримання копії рішення.

Згідно з частиною першою статті 29 Цивільного кодексу України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Необхідно враховувати, що відповідно до вимог статей 160, 167 та 246 КАС України суд зобов`язаний встановити точне місце проживання чи перебування позивача - фізичної особи.

Відповідно до пункту 2 частини дев`ятої статті 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються в обов`язковому порядку, зокрема, місце проживання фізичної особи (позивача).

Встановлення судом місця проживання самого позивача є обов`язковим для гарантування реалізації пункту 1 та 3 частини другої статті 129 Конституції України, згідно з якою до основних засад судочинства віднесено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а також змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

На необхідності безумовного дотримання вимог пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України, висловлено Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в постанові від 02.10.2020 у справі №9901/84/19.

Крім того, у позовній заяві зазначено РНОКПП ОСОБА_1 НОМЕР_2 . У свою чергу, відповідно до картки фізичної особи - платника податків від 06.06.2007, копія якої додана до позовної заяви, ОСОБА_1 одержав ідентифікаційний номер НОМЕР_3 .  

Також, всупереч вимог пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві не зазначено офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти ОСОБА_1 .

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, встановивши строк протягом якого позивач має усунути вказані судом недоліки, а саме: 

зазначити місце проживання чи перебування ОСОБА_1 на момент розгляду справи в суді та подати суду відповідні докази на підтвердження вказаних обставин; поштовий індекс; реєстраційний номер облікової картки платника податків та адресу електронної пошти ОСОБА_1 . 

Крім того, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач заявляє клопотання про залучення Ради національної безпеки і оборони України та Служби безпеки України  як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, в обґрунтування вказав, що необхідність залучення вказаних третіх осіб обумовлена тим, що РНБО є тим суб`єктом, який склав Рішення, уведене в дію оскаржуваним Указом, а СБУ - суб`єкт, на підставі чиїх пропозицій було прийнято Рішення.

Частиною другою статті 49 КАС України встановлено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Відповідно до приписів частини четвертої статті 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Проте позивачем не зазначено об`єктивних обставин на обґрунтування необхідності залучення третіх осіб, а саме не вказано, яким чином та на які права чи обов`язки такої особи може вплинути рішення суду у справі.

Позиція Верховного Суду щодо необхідності належного обґрунтування заявниками залучення третіх осіб висловлена, зокрема, в ухвалі від 16.04.2021 у справі №9901/109/21.

Окрім іншого, до позовної заяви додано ордер про надання правничої (правової допомоги) від 12.07.2021 серія ВЕ №1043455, у якому вказано, що він виданий на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги №95 від 11.06.2021; крім того, зазначено, що договором про надання правової (правничої) допомоги права адвоката не обмежуються. Проте, згаданого договору до позовної заяви не додано.

З вказаного питання суд звертає увагу на позицію Великої Палати Верховного Суду, висловлену у постанові від 03.07.2019 у справі №9901/939/18, відповідно до якої звернення до суду, в тому числі до Верховного Суду як найвищого суду в системі судоустрою України, що забезпечує сталість та єдність судової практики з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема адвоката, при реалізації права на справедливий суд передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази подаються в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи, а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, делегованих йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника.

Суд наголошує, що згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Як унормовано частинами першою, другою статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. 

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, 

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України про визнання протиправним і скасування Указу в частині залишити без руху. 

Встановити ОСОБА_1 строк десять днів з дати вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута з підстав, передбачених пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

_______________
В.В. Хохуляк
Суддя Верховного Суду