ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 640/256/18                                        Головуючий суддя І інстанції Губська Я. В.
Провадження № 22-ц/818/2794/21                                Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Спори про право власності та інші речові права про приватну власність

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2021 року                             м. Харків.
Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
 
головуючого судді - Яцини В.Б.,
суддів:                 - Бурлака І.В., Хорошевського О.М.,
за участю секретаря : Семикрас О.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 15 лютого 2021 року, постановлену у складі головуючого судді Губської Я.В., по цивільній справі № 640/256/18, за заявою відповідачів про скасування заходів забезпечення позовних вимог по  справі за позовом   ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Васікова Лариса Євгеніївна про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу, визначення спільного сумісного майна, поділ спільного сумісного майна, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності,

встановив:

15 січня 2021 року до Київського районного суду м. Харкова звернулися відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, в якому просить суд скасувати заходи забезпечення позову згідно ухвали Київського районного суду м. Харкова від 01.02.2018 року, оскільки рішенням Харківського апеляційного суду від 11.01.2021 було відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 і підстав для забезпечення позову немає.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15 лютого 2021 року задоволено заяву відповідачів і скасовано вжиті ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 01 лютого 2018 року заходи забезпечення позову у вигляді заборони відчуження спірного об`єкту нерухомого майна.
В апеляційній скарзі ОСОБА_5   просить ухвалу суду скасувати, постановити нове рішення, яким відмовити у задоволені заяви про скасування заходів забезпечення позову, посилаючись на те, що ухвала суду прийнято з порушенням норм процесуального права.
Вказала, що заходи забезпечення може скасувати лише той суд, який відповідним рішенням відмовляє у задоволенні позову, тобто Харківський апеляційний суд, який скасував рішення суду першої інстанції і відмовив у задоволенні позову, тому суд першої інстанції не мав права скасовувати заходи забезпечення позову, оскільки ст.158 ЦПК України не надає йому такого права, у випадку, якщо рішення по суті про відмову у позові приймав інший суд.
Зазначила, що суд першої інстанції порушив право позивача на участь у судовому засіданні, право на можливість скористатися правовою допомогою, і реалізувати всі інші процесуальні права і можливості. Суд не направив позивачу ані заяви відповідачів про скасування заходів забезпечення позову, ані ухвали про прийняття її до розгляду, ані судової повістки про виклик у судове засідання.

У письмовому відзиві ОСОБА_4 , ОСОБА_3 просять апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу без змін.
На обґрунтування вказали, що рішення суду апеляційної інстанції за результатами розгляду позову ОСОБА_1 набрало законної сили та станом на теперішній час даних про його скасування у суду немає, даних про зупинення виконання рішення суду також не надано.
Інші аргументи скарги направлені на затягування розгляду даного клопотання.
Твердження апелянта, що на її адресу не направлялась заява про скасування заходів забезпечення позову, не заслуговує на увагу, оскільки ця заява розглядається за тими ж правилами, що і заява про забезпечення позову.
Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Згідно ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, з повідомленням учасників справи.
ОСОБА_1 , яка була належним чином, відповідно до вимог ст.ст. 128, 130 ЦПК України, повідомлена про судове засідання, 14.07.2021 подала заяву про відкладення розгляду справи, посилаючись на те, що лише вчора, 13 липня 2021 через веб-сайт «Судова влада України» дізналася про призначене на 14 липня 2021 року судове засідання по цій справі і тому не змогла зв`язатися зі своїм адвокатом і повідомити йому про необхідність з`явитися у судове засідання.
Аналогічну заяву ОСОБА_1 вже подавала до суду апеляційної інстанції 12 травня 2021 року, та з огляду на те, що судову повістку на 14.30 12.05.2021 вона отримала лише напередодні судового засідання, суд апеляційної інстанції в перший раз відклав розгляд справи на 10.30. 14.07.2021 (а.с. 153, 156). 
Колегія суддів відхиляє доводи повторної заяви ОСОБА_1 від 14.07.2021, які спростовуються зворотною розпискою, з якої вбачається, що судову повістку від суду апеляційної інстанції на 10.30. 14.07.2021 вона отримала завчасно, 17.05.2021 року, тобто майже за два місяці. Крім того, згідно довідки про доставку SMS повідомлень, 13.05.2021 року вона також завчасно отримала відповідне повідомлення від апеляційного суду про те, що вона викликається як позивач у судове засідання на 10.30 14.07.2021 по цій справі (а.с. 159). 
При цьому ОСОБА_1 , яка є апелянтом, не зазначила про наявність у неї істотних перешкод завчасно направити свого представника або з`явитися особисто у призначене на 10.30. 14.07.2021 судом апеляційної інстанції засідання. 
Крім того, колегія суддів у даному випадку не вбачає підстав для обов`язкової явки ОСОБА_1 для розгляду її апеляційної скарги, у неї була процесуальна можливості викласти перед судом апеляційної інстанції усі свої аргументи та докази на їх підтвердження, про наявність у неї в цьому перешкод поважного характеру ніяких заяв до суду апеляційної інстанції не надходило.
Тому подачу такої повторної заяви про відкладення апеляційного розгляду справи суд розцінює як зловживання процесуальним правом, спрямованим на затягування її розгляду поза розумні межі, що відповідно до ст. 44 ЦПК України є неприпустимим, внаслідок чого не вбачає підстав для її задоволення.
Колегія суддів, відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України вислухала доповідь судді-доповідача, за відсутності учасників справи, які були належним чином повідомлені про судове засідання і не з`явилися до суду без поважних причин у розумінні ст. 131 ЦПК України, відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України розглядає скаргу за їх відсутності, на підставі матеріалів справи.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Вказаним вимогам ухвала суду першої інстанції відповідає.
Задовольняючи заяву про скасування заходів забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що викладені у клопотанні підстави підтверджують необхідності скасування вжитого судом заходу забезпечення позову у справі, яка перебуває у провадженні суду, розгляд якої вже завершений, а тому враховуючи характер спірних правовідносин, суть заявлених вимог, взявши до уваги, що забезпечення позову є тимчасовим заходом, потреба в забезпеченні позову відпала.
Колегія суддів вважає, що такий висновок суду відповідає обставинам справи та ґрунтується на нормах процесуального права.
Так, за змістом ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 ЦПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Виходячи з вимог ч. 2 ст. 158 ЦПК України, за змістом якої клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду, суд розглядає клопотання про скасування заходів забезпечення позову за відсутності учасників судового провадження.
Судом встановлено, що по цивільній справі № 640/256/18 за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , 3-я особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Васікова Лариса Євгеніївна, АТ «Райфайзен Банк «Аваль» про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу, визначення спільного сумісного майна, поділ спільного сумісного майна, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 01.02.2018 року було забезпечено позов ОСОБА_1 до вирішення спору по суті шляхом заборони відчуження нерухомого майна нежитлової будівлі літ. «В-3», загальною площею 553,7 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 , ІПН НОМЕР_1 , ОСОБА_3 , ІПН НОМЕР_2 на підставі договору купівлі-продажу від 15.12.2013р., посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Васіковою Л.Є., зареєстрований в реєстрі за №559. (а.с. 55, т.1).
Згідно матеріалів справи, за результатами розгляду спору, постановою Харківського апеляційного суду від 11 січня 2021 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , 3-я особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Васікова Лариса Євгеніївна, АТ «Райфайзен Банк «Аваль» про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу, визначення спільного сумісного майна, поділ спільного сумісного майна, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу відмовлено в повному обсязі. (а.с. 16-29 т.5).
Вказані рішення судів першої та другої інстанції набрали законної сили і натепер є чинними. Цивільна справа № 640/256/18 після апеляційного розгляду повернута до Київського районного суду м. Харкова 28.01.2021 року.
Звертаючись до суду з заявою про скасування забезпечення позову, заявники вказують, що підстав для забезпечення позову немає, оскільки в задоволенні позову відмовлено в повному обсязі.
Згідно ч.ч. 9- 11 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.
       Відповідно до ч. 1, ч. 7, ч. 8, ч. 9, ч. 10 ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.
У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.
Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.
У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.
У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.
Відповідно до роз`яснень, які містяться в п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України №9 від 22 грудня 2006року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.
Як вбачається з матеріалів справи її розгляд завершений, у задоволенні позову було відмовлено.
Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, районний суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.
Тобто, забезпечення позову має тимчасовий характер, спрямоване саме на гарантування виконання майбутнього рішення районного суду, а відтак має бути скасовано судом у разі, якщо потреба у такому забезпеченні відпала з певних причин. Якщо розгляд справи завершується прийняттям ухвали (припинення провадження у справі, залишення позову без розгляду), суд зазначає про скасування забезпечення позову у відповідній ухвалі.

Оскільки, ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позову судом не вирішено питання про скасування заходів забезпечення позову, відповідно до вимог ч.9 с. 158 ЦПК України за заявою учасника справи відповідачів заходи забезпечення позову були обґрунтовано скасовані, як такі, що втратили свої підстави. 

Відповідно до ст.384 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, тобто з 11.01.2021 року.

З огляду на те, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для їх скасування, оскільки обставини, які слугували підставою для забезпечення позову відпали, а чинні рішення судів у цій справі не надають підстав для їх подальшого збереження.

Апеляційна скарга не містить доводів на спростування висновків суду першої інстанції, які є обґрунтованими та узгоджуються з матеріалами справи, при встановленні обставин справи судом не було порушено норм цивільного процесуального законодавства й правильно застосовано норми матеріального права.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 про те, що оскаржувана ухвала винесена судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права, які виявилися в тому, що вона була постановлена без її участі, колегією суддів відхиляються. Так, стаття 158 ЦПК України, яка визначає порядок і підстави скасування заходів забезпечення позову судом, не містить вимоги про розгляд питання про скасування заходів забезпечення позову з обов`язковим викликом учасників справи.        

Суд першої інстанції обґрунтовано вказав, що підстав для відмови у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову в такому разі немає, оскільки у задоволенні позову відмовлено у повному обсязі та рішення суду набрало законної сили.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що у суду першої інстанції були правові підстави для задоволення заяви про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою суду.

Висновки суду першої інстанції відповідають нормам процесуального закону, які регулюють вирішення даного питання, доводи скарги є безпідставними і тому підстав для скасування чи зміни оскаржуваної ухвали за апеляційною скаргою ОСОБА_6 немає.

Крім того, ухвалою Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 квітня 2021 року відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 11 січня 2021 року по цій справі. Витребував із Київського районного суду м. Харкова матеріали цивільної справи № 640/256/18-ц, https://reyestr.court.gov.ua/Review/96669268.

Керуючись ст.ст. 367,368 п.1 ч.1 ст.374, ст.ст. 375, 381-384, 388, 389 ЦПК України, суд апеляційної інстанції 
постановив: 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 15 лютого 2021 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Повний текст судового рішення складено 19 липня 2021 року.

Головуючий                                                                        В.Б.Яцина.

Судді                                                                                       І.В.Бурлака.

                                                                       О.М.Хорошевський.