УХВАЛА

06 липня 2021 року 
Київ
справа №9901/227/21
адміністративне провадження №П/9901/227/21

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Гончарової І.А., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Президента України Зеленського Володимира Олександровича ( АДРЕСА_2 ) про визнання протиправним та нечинним Указу Президента України від 21 травня 2021 року № 203/2021 в частині, -
УСТАНОВИВ:
04 червня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовною заявою до Президента України Зеленського Володимира Олександровича , в якій просить Суд визнати протиправним та нечинним Указ Президента України від 21 травня 2021 року № 203/2021 Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 14 травня 2021 року «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» в частині введення в дію персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) щодо ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) згідно з пунктом 625 додатка 1 до Рішення.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 червня 2021 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: Гончарова І.А.- головуючий суддя, судді: Бившева Л.І., Олендер І.Я., Хохуляк В.В., Ханова Р.Ф.
Верховний Суд ухвалою від 09 червня 2021 року залишив позовну заяву ОСОБА_1 без руху та надав позивачу строк десять днів з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.
На адресу Верховного Суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про усунення недоліків позовної заяви, до якого долучено клопотання про залучення третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Раду національної безпеки і оборони України, Службу безпеки України, Кабінет Міністрів України.
Головучий суддя Гончарова І. А. з 22 червня 2021 року по 02 липня 2021 року перебувала у відпустці, згідно з  наказами від 18 червня 2021 року № 94-кв, № 95-кв. 
Вирішуючи питання щодо відкриття провадження за вказаною позовною заявою, Суд виходить з такого.
Позивачем подано клопотання про залучення третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Ради національної безпеки і оборони України, Служби безпеки України, Кабінету Міністрів України. На обґрунтування клопотання позивач зазначив, що Рада національної безпеки і оборони України, Служба безпеки України, Кабінет Міністрів України приймали участь у процесі підготовки та видання спірного Указу Президента України від 21 травня 2021 року № 203/2021, а відтак прийняте судом у цій справі рішення може вплинути на обов`язки зазначених суб`єктів.
Відповідно до частини другої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
Згідно з частиною четвертою статті 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.
Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (частина п`ята статті 49 КАС України).
З огляду на викладене, Суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання позивача та залучення до участі у справі Ради національної безпеки і оборони України, Служби безпеки України, Кабінету Міністрів України як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.
Також у позовній заяві позивач просив Суд витребувати докази у Кабінету Міністрів України та Служби безпеки України, а саме документи, які стали підставою для застосування до ОСОБА_1 санкцій, встановлених Рішенням Ради національної безпеки і оборони України від 14 травня 2021 року (пункт 625 додатку 1) та введених в дію Указом Президентом України від 21 травня 2021 року № 203/2021.
Так, частинами першою та другою статті 80 КАС України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. 
У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
Враховуючи зазначене та зважаючи на процесуальний обов`язок відповідача довести правомірність свого рішення у разі заперечення проти позову, Президент України повинен надати суду документи, які були або мали бути взяті ним до уваги при прийнятті Указу, щодо якого подано позов.
Отже, не маючи відомостей про те, які саме документи будуть надані відповідачем, Суд дійшов висновку, що клопотання про витребування доказів є передчасним та не підлягає задоволенню на стадії відкриття провадження у справі. 
Таким чином, позовна заява подана з додержанням вимог статей 160, 161 КАС України та підлягає розгляду судом в порядку адміністративного судочинства. Підстав для повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження в адміністративній справі немає.
Справа підсудна Верховному Суду як суду першої інстанції відповідно до частини четвертої статті 22 КАС України та згідно зі статтею 266 цього Кодексу підлягає розгляду у порядку спрощеного провадження. 
Відповідно до частини п`ятої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Позивач звернувся до Суду з клопотанням про розгляд справи у відкритому судовому засіданні за обов`язковою участю його представника.
З урахуванням наведеного та положень частини другої статті 266 і частини п`ятої статті 262 КАС України, Суд дійшов висновку про необхідність розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Керуючись статтями 49, 80, 160, 161, 167, 171, 241, 248, 256, 262, 266 Кодексу адміністративного судочинства України, 
УХВАЛИВ:
Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича про визнання протиправним та нечинним пункту 625 додатка № 1 Указу Президента України від 21 травня 2021 року № 203/2021 в частині.
Призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін, яке відбудеться    02 серпня 2021 року о 12 год. 00 хв. в приміщенні суду за адресою: вул. Московська, 8, корпус 5, м. Київ, 01029, про що повідомити сторони. 
Справу розглядати колегією суддів у складі п`яти суддів.
Залучити до участі у справі Раду національної безпеки і оборони України, Службу безпеки України, Кабінет Міністрів Українив як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.
Відмовити в задоволенні клопотання про витребування доказів у Кабінету Міністрів України та Служби безпеки України.
Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу. 
Роз`яснити також відповідачеві, що відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання до суду відповіді на відзив та документів, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів відповідачу.
Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання до суду заперечень проти відповіді на відзив і документів, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до нього доказів позивачу.
Повідомити сторонам, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив та заперечення повинні відповідати вимогам частин другої - четвертої статті 162 КАС України.
Повідомити сторони, що письмові докази, які подаються до суду, повинні бути оформлені відповідно до вимог статті 94 КАС України, зокрема вони подаються в оригіналі або у належним чином засвідченій копії, а якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством, зокрема, учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Роз`яснити відповідачеві, що електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії, засвідченій електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис». Законом може бути визначено інший порядок засвідчення електронної копії електронного доказу. 
Повідомити сторони, що інформацію у справі, яка розглядається, учасники справи можуть отримати за адресою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за адресою: https://supreme.court.gov.ua.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

...........................

І.А. Гончарова,
Суддя Верховного Суду