ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

Постанова
Іменем України

01 вересня 2021 року м. Херсон
Єдиний унікальний номер справи: 655/525/20
Номер провадження: 22-ц/819/1466/21
Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів з розгляду цивільних справ:
головуючого – Радченка С.В.,
суддів:  Вейтас І.В., Семиженка Г.В.
секретар: Плохотніченко А.В.
учасники справи:
представник відповідача - адвокат Кулік Вікторія Миколаївна
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Кулік Вікторія Миколаївна, на рішення Горностаївського районного суду Херсонської області від 19 травня 2021 року, ухваленого під головуванням судді Посунько Г.А., у справі за позовом ОСОБА_2 до Горностаївської селищної ради Херсонської області та ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст вимог і рішення суду першої інстанції
У липні 2020 року позивач звернувся до суду із зазначеним позовом.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , після смерті якої залишилось спадкове майно - житловий будинок садибного типу, розташований по АДРЕСА_1 . За свого життя ОСОБА_3 зробила заповітне розпорядження, яким заповіла все належне їй майно позивачеві. В межах шестимісячного строку після смерті ОСОБА_3 позивач не подав нотаріусу заяви про прийняття спадщини, оскільки з квітня 2015 року він знаходився за межами Херсонської області - проходив службу в Збройних силах України, про існування заповіту, складеного на його користь, дізнався лише в квітні 2020 року. Посилаючись на наведене, просив визначити йому додатковий трьохмісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .
Рішенням Горностаївського районного суду Херсонської області від 19 травня 2021 року позов задоволено. Визнано поважною причину пропуску ОСОБА_2 строку для прийняття спадщини після ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визначено ОСОБА_2  додатковий трьохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після  ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_4 , від імені якої діє адвокат Кулік В.М., подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати і ухвалити нове яким відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції належним чином не оцінив докази та обставини по справі, дійшов помилкового висновку про обгрунтованість позовних вимог. Зокрема посилається на те, що незнання про існування заповіту не є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Доводи осіб, які подали відзив (заперечення) на апеляційну скаргу

Заперечень на апеляційну скаргу від учасників справи не надходило.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , про що 28 жовтня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Горностаївського районного управління юстиції у Херсонській області складено актовий запис про смерть за № 84.
ОСОБА_3 залишила після своєї смерті спадкове майно - житловий будинок садибного типу, розташований по АДРЕСА_1 .
25 жовтня 2012 року ОСОБА_3 склала заповіт, яким заповіла все належне їй майно відповідачу ОСОБА_5 . Заповіт посвідчено 25 жовтня 2012 року секретарем Дар`ївської сільської ради Білозерського району Херсонської області та зареєстровано в реєстрі за № 17. Заповіт складено та посвідчено відповідно до вимог ст.ст.1247, 1251 ЦК України.
Також ОСОБА_3 05 квітня 2013 року склала заповіт, яким заповіла все належне їй майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, позивачу ОСОБА_2 . Заповіт посвідчено 05 квітня 2013 року приватним нотаріусом Горностаївського районного нотаріального округу Бабцем С.В. та зареєстровано в реєстрі за № 144. Заповіт складено та посвідчено відповідно до вимог ст.ст.1247, 1248 ЦК України, на час розгляду справи заповіт не змінений та не скасований.
З копії спадкової справи № 70/2016, заведеної після померлої ОСОБА_3 , вбачається, що 27 жовтня 2015 року відповідач ОСОБА_1 подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини за заповітом. Постановою приватного нотаріуса Горностаївського районного нотаріального округу Бабця С.В. від 15 жовтня 2020 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки заповіт, складений ОСОБА_3 25 жовтня 2012 року був скасований заповітом, складеним заповідачем пізніше - 05 квітня 2013 року. Відповідач ОСОБА_1 , будучи повідомленою про постанову нотаріуса, не оскаржувала її в установленому законом порядку.

Позиція апеляційного суду.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Заслухавши суддю-доповідача, осіб, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів вважає апеляційну скаргу такою, що  не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно статті 1217ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Статтями1268,1269,1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час прийняття спадщини не проживав постійно з спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини слід віднести причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.
Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
При цьому колегія суддів враховує свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, що відповідає практиці Верховного Суду у подібних правовідносинах, а саме: в постановах від 12 вересня 2018 року у справі № 484/3221/17 (провадження№ 61-22510св18), від 10 січня 2019 року у справі № 263/1221/17 (провадження № 61-18261св18), від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц (провадження № 61-5609св19).
Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.
Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.
Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.
Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.
Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип пропорційності тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип пропорційності, натомість принцип пропорційності є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. У практиці Європейського суду з прав людини застосовується принцип пропорційності як невід`ємна складова та інструмент верховенства права, зокрема, й у питаннях захисту права власності. Цей принцип закріплений і у частині третій статті 2 ЦПК України.
Зазначений правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду України від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 та в постанові Касаційного цивільного суду Верховного Судуд від 13 березня 2019 року справа № 656/219/18 провадження № 61-48669св18.
Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції, правильно встановивши обставини спору, дослідивши докази у справі, зокрема матеріали спадкової справи, й надавши їм належну оцінку, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, оскільки визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини, пропущено позивачем з поважних, незалежних від позивача причин.
При вирішенні спору, судом першої інстанції враховано що спадкоємець за заповітом ОСОБА_2 на час смерті ОСОБА_3 разом з померлою не проживав, про існування заповіту, складеного на його користь, дізнався після закінчення строку для прийняття спадщини, оскільки нотаріусом не було здійснено його повідомлення   про наявність заповіту на його ім`я.
Доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди з висновками суду. Докази та обставини, на які посилається представник позивачів в апеляційній скарзі, були предметом дослідження суду попередньої інстанції та додаткового правового аналізу не потребують, оскільки при їх дослідженні та встановленні судом були дотримані норми процесуального права.
Будь-яких інших доводів, які б спростовували висновки суду першої інстанції, апелянтом не наведено.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права і підстави для його скасування або зміни відсутні.
       Керуючись статтями 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Кулік Вікторія Миколаївна, залишити без задоволення, а рішення Горностаївського районного суду Херсонської області від 19 травня 2021 року без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 02 вересня 2021 року.

Головуючий С.В. Радченко

Судді І.В. Вейтас

Г.В. Семиженко