ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/6233/18                                                                    Суддя (судді) першої інстанції: Василенко Г.Ю.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2021 року                                                                                            м. Київ
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого - судді Земляної Г.В.,
суддів Мєзєнцева Є.І., Файдюка В.В., 
за участю секретаря Масловської К.І.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області  
на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27 травня 2021 року
у справі № 320/6233/21 
за позовом ОСОБА_1 
до відповідача Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області 
про зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А :

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 (надалі - ОСОБА_1 , позивач,) звернувся у суд з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області (надалі - відповідач, ГУ ПФУ у Київській області), в якому просив суд:
- визнати протиправною відмову Броварського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області у проведенні перерахунку пенсії ОСОБА_1 обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року;
- зобов`язати Броварське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області провести ОСОБА_1 з 01.11.2018 перерахунок та виплату пенсії, обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року відповідно до ч. 3 ст. 59 Закону України "Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2019 адміністративний позов задоволено.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.03.2019 апеляційну скаргу Броварського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2019 повернуто апелянту.
Отже, з урахуванням положень    ст. 255 КАС України, рішення Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2019 набрало законної сили 18.03.2019, а тому підлягає виконанню.
У квітні 2021 року ОСОБА_1 повторно звернувся до суду із заявою про роз`яснення судового рішення, в якій просив суд:
- роз`яснити чи підлягає застосуванню формула, визначена п. 9 - 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1210 "Про підвищення рівня соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" при здійсненні відповідних нарахувань та виплати пенсії обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року відповідно до ч. 3 ст. 59 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи";
- роз`яснити, чи проводиться перерахунок пенсії при зміні розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року без застосування формули, зазначеної в постанові Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1210 "Про підвищення рівня соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".
В обґрунтування заяви про роз`яснення позивач зазначив, що під час виконання судового рішення виникли розбіжності в розумінні того, чи зобов`язаний відповідач здійснювати перерахунок пенсії у разі зміни розміру мінімальної заробітної плати з 01 січня кожного наступного року та чи повинен відповідач при обчисленні розміру пенсії застосовувати формулу розрахунку, яка зазначена в пункту 9-1 Порядку №1210.
Наголошував, що в порядку визначеному пунктом 9-1 Постанови Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 року «Про підвищення рівня соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» пенсія обчислюється з середнього заробітку, а не з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, як це передбачено ч. 3 ст. 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи». Крім того, ч. 3 ст. 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» не містить жодних застережень щодо застосування під час обчислення пенсії середньомісячного заробітку та розміру відшкодованих фактичних збитків, що передбачено пунктом 9-1 Порядку №1210.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.05.2021 заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2019 в адміністративній справі №320/6233/18 - задоволено.
Роз`яснено, що при виконанні рішення Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2019 в адміністративній справі №320/6233/18 не підлягає застосуванню формула, визначена пунктом 9-1 Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України "Про підвищення рівня соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" від 23.11.2011 № 1210.
Роз`яснено, що у разі зміни розміру мінімальної заробітної плати проводиться перерахунок зазначеної пенсії, виходячи з розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року без застосування формули, зазначеної в Постанові Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 №1210 "Про підвищення рівня соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ГУ ПФУ у Київській області (надалі - апелянт) звернулося до суду з апеляційної скаргою, у якій просить скасувати ухвалу суду від 27.05.2021 та прийняти нове рішення, яким відмовити повністю у задоволенні заяви. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно встановив фактичні обставини справи та невірно застосував норми процесуального права. Апелянт зазначає, що резолютивна частина рішення, про роз`яснення якої просить заявник, за своєю суттю є однозначною, чіткою і зрозумілою та не допускає неоднозначного тлумачення, а відтак роз`ясненню в порядку статті 254 КАС України не підлягає.
Наголошує, що у резолютивній частині рішення суду від 09.01.2019 чітко зазначено про необхідність здійснення перерахунку пенсії з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати відповідно до ч. 3 ст. 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», а не у п`ятикратному розмірі мінімальної заробітної плати. У свою чергу, п`ятикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року є розрахунковою величиною, з урахування якої обчислюється розмір пенсії. Натомість, оскаржуваною ухвалою суд першої інстанції роз`яснив, що при виконанні рішення не підлягає застосуванню формула, визначена пунктом 9-1 Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України «Про підвищення рівня соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» від 23.11.2011 року №1210.
На переконання апелянта, роз`яснивши судове рішення у зазначений спосіб, суд першої інстанції фактично змінив зміст прийнятого рішення, а надані судом першої інстанції роз`яснення про те, що при виконанні рішення не підлягає застосуванню формула, визначена пунктом 9-1 Порядку №1210 є помилковими та суперечать фактичному змісту прийнятого рішення.
В судове засідання сторони не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у зв`язку із чим, колегія суддів, на підставі ч. 13 ст. 10, ч. 4 ст. 229, ч. 2 ст. 311 КАС України розглядає в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Позивачем відзиву на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надано. 
Представником позивача було подано до апеляційного суду пояснення до апеляційної скарги, в якому останній просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу - без змін.
Відповідно до положень статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно зі статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом попередньої інстанції норм матеріального і процесуального права, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1    ст. 254 КАС України    за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.
Роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. 
Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.
Крім того, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.
Дослідивши текст рішення Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2019, колегія суддів вважає, що дане судове рішення є зрозумілим та        не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо його розуміння, оскільки в резолютивній частині вказаного рішення суд зобов`язав відповідача провести позивачеві перерахунок та виплату пенсії, обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої    законом    на 1 січня відповідного року відповідно до ч. 3    ст. 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», що цілком збігається із позовними вимогами, заявленими ОСОБА_1 в адміністративному позові та в повній мірі відповідає положенням ч. 3    ст. 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи.
У той же час, вимоги заяви про роз`яснення судового рішення не містять жодних обґрунтувань та посилань на незрозумілість або неясність судового рішення.
Фактично в заяві позивач просить роз`яснити не саму резолютивну частину судового рішення, а порядок і спосіб (механізм) його виконання (із застосуванням формули, визначеної пунктом 9-1    Постанови Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 року № 1210 «Про підвищення рівня соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», чи без).
Водночас, вказане виходить за межі повноважень суду щодо роз`яснення судового рішення, передбачених ч. 1 ст. 254 КАС України.
Колегія суддів наголошує, що роз`яснення рішення - це спосіб виправлення недоліків рішення судом, який його постановив. Ухвала про роз`яснення рішення може стосуватися більш повного і ясного викладу тих положень резолютивної частини рішення, розуміння яких не носить однозначного характеру, викликає труднощі, а тому в цій ухвалі суд не може визначати порядок та умови здійснення виконавчого провадження.
У відповідності до вимог п. 2 ч. 1    ст. 315 КАС України    за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно зі    ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. 
Керуючись статтями 34, 242, 243, 246, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд, 

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області задовольнити.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27 травня 2021 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2019 в адміністративній справі №320/6233/18 - відмовити.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                                                                                                          Г. В. Земляна

Судді:                                                                                                                                                                                       Є. І. Мєзєнцев
                    
          В. В. Файдюк