П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

07 липня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 540/1593/20	

Головуючий в 1 інстанції: Хом`якова В.В.
Місце та час укладення судового рішення «--:--», м.Херсон
   Повний текст судового рішення складений 30.09.2020р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі  колегії суддів:
головуючого судді Крусяна А.В.,
суддів Градовського Ю.М., Яковлєва О.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу приватного підприємства «Вісеж» на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2020 року у справі за адміністративним позовом приватного підприємства «Вісеж» до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

17.06.2020р. приватне підприємство (надалі - ПП) «Вісеж» звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправним та скасування податкового  повідомлення – рішення від 12.03.2020р. №0000550522 про застосування штрафу у сумі 195711грн. за відсутність реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування протягом граничного строку на суму ПДВ 391422грн.
Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 30.09.2020р. у задоволенні позову відмовлено з підстав того, що ПП «Віжес» вчинено порушення податкового законодавства, відповідальність за яке, передбачена п.120-1.2 ст. 120-1 ПК України, оскільки не складено на не направлено на реєстрацію податкові накладні на загальну суму ПДВ - 391422грн.
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на помилкове застосування судом при вирішенні справи вимог законодавства, внаслідок чого просить рішення суду скасувати та прийняти нове про задоволення позовних вимог.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню.
Судом першої інстанції встановлено, що наказом Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 27.12.2019р. №641, на підставі пп.20.1.4 п.20.1, пп.75.1.2 п.75.1 ст.75, п.77.1, п.77.4 ст.77, п.82.1 ст.82 Податкового кодексу України та плану-графіку проведення перевірок на 2020р., призначено проведення документальної планової виїзної перевірки ПП «Віжес» з 27.01.2020р. тривалістю 20 робочих днів за період діяльності з 01.10.2016р. по 30.09.2019р. з метою здійснення перевірки з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства. /а.с.119/
Того ж дня, Головним управлінням ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі направлено ПП «Віжес» повідомлення №325/21-22-05-01 про проведення перевірки. Вищезазначене повідомлення отримане позивачем 06.01.2020р. /а.с.122/
У період з 27.01.2020р. по 21.02.2020р. посадовими особами Головним управлінням ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 та п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75, ст.77, п.82 ПК України, плану-графіку проведення документальних планових виїзних перевірок платників податків на 2020р. та направлень від 24.01.2020р. №№32, 33, проведено документальну планову виїзну перевірку ПП «Віжес» з питань дотримання податкового законодавства за період з 01.10.2016р. по 30.09.2019р., валютного законодавства за період з 01.10.2016р. по 30.09.2019р., з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.10.2016р. по 30.09.2019р., за результатом проведення якої складено акт від 26.02.2020р. №20/21-22-05-01/32808995. /а.с.120-121/
Вищезазначеним актом перевірки встановлено порушення позивачем п.201.1  ст.201 Податкового кодексу України, а саме нескладення та не здійснення реєстрації податкових накладних на загальну суму 391422грн., у т.ч. серпень 2017р. - 25023грн., вересень 2017р. - 53548грн., жовтень 2017р. - 40150грн., листопад 2017р. - 40002грн., січень 2018р. - 45860грн., лютий 2018р. - 41640грн., квітень 2018р. - 48751 грн., травень 2018р. - 46221 грн., липень 2018р.  - 19716 грн., вересень 2018р. - 10097 грн., червень 2019р. - 20414 грн. /а.с.6-27/
12.03.2020р. Головним управлінням ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі сформовано податкове повідомлення-рішення №0000550522 про застосування штрафу у сумі 195711грн. за відсутність реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування протягом граничного строку на суму ПДВ 391422грн. /а.с.4/
25.03.2020р. ПП «Віжес» направлено до Державної податкової служби України скаргу на вищезазначене податкове повідомлення-рішення. /а.с.28-29/
Рішенням Державної податкової служби України від 22.05.2020р. №16915/6/99-00-08-05-05-06 вищезазначену скаргу залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення №0000550522 залишено без змін. /а.с.31-33/
Не погоджуючись з винесеним податковим повідомленням-рішенням щодо застосування штрафу за відсутність реєстрації податкових накладних протягом граничного строку, передбаченого податковим законодавством, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Перевіривши матеріали справи, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про безпідставність позовних вимог виходячи з наступного.
Відповідно до пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Згідно з п.61.1 ст.61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Відповідно до пп.62.1.3 п.62.1 ст.62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки (п. 75.1 ст. 75 ПК України).
Згідно з пп.75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України, зокрема, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіку перевірок.
Не може бути предметом планової документальної перевірки питання дотримання платником податків принципу «витягнутої руки», крім випадків перевірки дотримання платником податків вимог підпунктів 140.5.4, 140.5.6 пункту 140.5 статті 140 цього Кодексу.
Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.
Відповідно до п.77.1 ст.77 ПК України документальна планова перевірка повинна бути передбачена у плані-графіку проведення планових документальних перевірок.
План-графік документальних планових перевірок на поточний рік оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику до 25 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки.
Згідно з п.77.4 ст.77 ПК України про проведення документальної планової перевірки керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу приймається рішення, яке оформлюється наказом.
Право на проведення документальної планової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому не пізніше ніж за 10 календарних днів до дня проведення зазначеної перевірки вручено під розписку або надіслано рекомендованим листом з повідомленням про вручення копію наказу про проведення документальної планової перевірки та письмове повідомлення із зазначенням дати початку проведення такої перевірки.
Відповідно до п.77.6 ст.77 ПК України допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної планової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу. Документальна планова невиїзна перевірка здійснюється у порядку, передбаченому статтею 79 цього Кодексу.
Водночас, відповідно до п.42.2 ст.42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).
Згідно з п.81.2 ст.81 ПК України у разі відмови платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) у допуску посадових (службових) осіб контролюючого органу до проведення перевірки посадовими (службовими) особами контролюючого органу за місцем проведення перевірки, невідкладно складається у двох примірниках акт, що засвідчує факт відмови, із зазначенням заявлених причин відмови, один примірник якого вручається під підпис, відразу після його складання, платнику податків та/або уповноваженій особі платника податків.
Посадова (службова) особа платника податків (його представник або особа, яка фактично проводить розрахункові операції) має право надати свої письмові пояснення до складеного контролюючим органом акта.
У разі відмови платника податків та/або його посадових (службових) осіб (представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) підписати акт, що засвідчує факт відмови у допуску до проведення перевірки, посадовими (службовими) особами контролюючого органу складається акт, що засвідчує факт відмови в отриманні акта та/або наданні письмових пояснень до нього.
Отже, податковим законодавством встановлено, що документальна планова перевірка передбачається у плані-графіку проведення планових перевірок на поточний рік та призначається рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке оформлюється наказом. Крім того, документальна виїзна перевірка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.
Водночас, відповідно до абз.2 п.77.4 ст.77 та п.42.2 ст.42 ПК України право на проведення документальної планової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому не пізніше ніж за 10 календарних днів до дня проведення зазначеної перевірки вручено під розписку або надіслано рекомендованим листом з повідомленням про вручення копію наказу про проведення документальної планової перевірки та письмове повідомлення із зазначенням дати початку проведення такої перевірки.
Як вбачається з матеріалів справи, планом-графіком проведення перевірок на 2020р. передбачено проведення документальної планової виїзної перевірки ПП «Віжес», а тому Головним управлінням ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі правомірно винесено наказ від 27.12.2019р. №641.
Повідомленням Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 27.12.2019р. №325/21-22-05-01 проінформовано ПП «Віжес» про проведення планової виїзної перевірки з питань дотримання податкового законодавства за період з 01.10.2016р. по 30.09.2019р., валютного законодавства за період з 01.10.2016р. по 30.09.2019р., з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.10.2016р. по 30.09.2019р. Вищезазначене повідомлення отримано позивачем 06.01.2020р. /а.с.122/
Перед початком проведення планової виїзної перевірки головного бухгалтера ПП «Віжес» ознайомлено з направленнями від 24.01.2020р. №№32, 33. /а.с.120-121/
Враховуючи викладене, у податкового органу були правові підстави для проведення планової виїзної перевірки ПП «Віжес» з питань дотримання податкового законодавства за період з 01.10.2016р. по 30.09.2019р., валютного законодавства за період з 01.10.2016р. по 30.09.2019р., з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.10.2016р. по 30.09.2019р.
Так, підпунктом «г» п.198.5 ст.198 ПК України передбачено, що платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до п.189.1 ст.189 ПК України, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних в терміни, встановлені ПК України для такої реєстрації, зведену податкову накладну за товарами/послугами, необоротними активами, придбаними/виготовленими з податком на додану вартість (для товарів/послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 1 липня 2015 року, - у разі якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх використання або починають використовуватися в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку (крім випадків, передбачених п.189.9 ст.189 ПК України).
Податковою перевіркою встановлено, що ПП «Віжес» не нараховані податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування на продукти харчування (молочна продукція в асортименті), які не використані в господарській діяльності підприємства (утилізовані) на загальну суму 391422грн., у т.ч. серпень 2017р. - 25023грн., вересень 2017р. - 53548грн., жовтень 2017р. - 40150грн., листопад 2017р. - 40002грн., січень 2018р. - 45860грн., лютий 2018р. - 41640грн., квітень 2018р. - 48751грн., травень 2018р. - 46221грн., липень 2018р. - 19716грн., вересень 2018р. - 10097грн., червень 2019р. - 20414грн.    
При цьому, позивачем не заперечується списання та утилізація зіпсованих продуктів харчування (молочна продукція в асортименті).
Відповідно до п.189.1. ст.189 ПК України у разі здійснення операцій відповідно до п.198.5 ст.198 цього Кодексу база оподаткування за необоротними активами визначається виходячи з балансової (залишкової) вартості, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у разі відсутності обліку необоротних активів - виходячи із звичайної ціни), а за товарами/послугами - виходячи з вартості їх придбання.
Тобто, базою обкладення в цій ситуації буде ціна придбання зіпсованих продуктів харчування (молочна продукція в асортименті). 
Таким чином, контролюючий орган прийшов до правомірного висновку, що якщо при придбанні товарів, що зіпсувалися внаслідок того, що закінчився строк придатності, був відображений податковий кредит, то на підставі пп. «г»  п.198.5 ст.198 ПК України  потрібно нарахувати податкові зобов`язання в періоді, в якому зіпсовані товари списуються. 
Згідно з п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений ПК України термін.
Відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну (розрахунок коригування) та зареєструвати її в ЄРПН.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в ЄРПН.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до ЄРПН є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для           податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; 
для          податкових          накладних/розрахунків          коригування           до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Разом з тим, ПП «Віжес» в період з серпня 2017р. по червень 2019р., з урахуванням строків, передбачених п.201.10 ст.201 ПК України, не складено на не направлено на реєстрацію податкові накладні на загальну суму ПДВ - 391422грн., у т.ч. серпень 2017р. - 25023грн., вересень 2017р. - 53548грн., жовтень 2017р. - 40150грн., листопад 2017р. - 40002грн., січень 2018р. - 45860грн., лютий 2018р. - 41640грн., квітень 2018р. - 48751грн., травень 2018р. - 46221грн., липень 2018р. - 19716грн., вересень 2018р. - 10097грн., червень 2019р. - 20414грн.    
Пунктами 109.1., 109.2 ст.109 ПК України передбачено, що податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.
Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Порушення податкового законодавства та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.
При цьому, у відповідності до п.120-1.2 ст.120-1 ПК України відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого ст.201 цього Кодексу, податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою), що зазначена у податковому повідомленні-рішенні, складеному за результатами перевірки контролюючого органу, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної у такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено. Відсутність реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної, зазначених в абзаці першому цього пункту, після спливу 10 календарних днів, наступних за днем отримання платником податку податкового повідомлення-рішення, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної в такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено. У разі реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної, зазначених в абзаці першому цього пункту, протягом 10 календарних днів, наступних за днем отримання платником податку податкового повідомлення-рішення, штрафні санкції, передбачені абзацом другим цього пункту та пунктом 120 1.1 цієї статті, не застосовуються.
Отже, за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних контролюючим органом застосовуються штрафні санкції, які зазначаються у податковому повідомленні - рішенні, складеному за результатами перевірки контролюючого органу.  При цьому, штрафні санкції застосовуються у і в тому випадку, коли  податкову накладну на оподатковувану операцію платником податків за будь-яких причин не складено, про що свідчить  зміст п.120-1.2 ст. 120-1 ПК України. 
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що для притягнення до відповідальності за цією нормою не має значення декларував платник податків податкові зобов`язання за операціями утилізації молочних продуктів в податковій звітності чи ні, оскільки це є окремим порушенням податкового законодавства, за яке передбачена окрема відповідальність.
Оскільки, в період з серпня 2017р. по червень 2019р., з урахуванням строків, передбачених п.201.10 ст.201 ПК України, ПП «Віжес» не складено та не направлено на реєстрацію податкові накладні, обґрунтованим є висновок суду першої інстанції про вчинення ним порушення податкового законодавства, відповідальність за яке, передбачена п.120-1.2 ст.120-1 ПК України. 
Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78  цього Кодексу.
Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003р.).
Принцип рівності сторін у процесі є одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23.06.1993р., серія A, №262, с. 25, § 63).
Принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (див. Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23.06.1993р., серія A, « 262, с. 25, § 63). Більш того, принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (див. Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands, рішення від 27 жовтня 1993 р., серія A, N 274, с. 19, § 33 та Ankerl v. Switzerland, рішення від  23.10.1996 р., Reports 1996-V, стор. 1567-68, § 38). Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (див. рішення у справі Ruiz-Mateos, наведене вище, с. 25, § 63).
Колегія суддів приходить до висновку, що позивачем не надано до суду обґрунтованих доводів протиправності спірного податкового повідомлення-рішення від 12.03.2020р. №0000550522, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.                                                   
За правилами  ст. 316 КАС України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст.311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу приватного підприємства «Віжес» залишити без задоволення, а рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2020 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції  набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення. 

Головуючий суддя 	 	Крусян А.В.	
Судді	    	Градовський Ю.М.    Яковлєв О.В.