Ухвала 
14 липня 2021 року
м. Київ
справа № 175/833/19
провадження № 61-10938ск21
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду                      Воробйової І. А. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 ,                      в інтересах якої діє адвокат Дрозд Роман Юрійович на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від                         23 листопада 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду  від  27 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «Агрополіс», треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, Підгородненська міська рада Дніпровського району Дніпропетровської області, про визнання права постійного користування земельною ділянкою, припинення права постійного користування земельною ділянкою та надання права на проведення державної реєстрації права постійного користування земельною ділянкою,  
                                                            ВСТАНОВИВ:
Заочним рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 23 листопада 2020 року, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду  від  27 травня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.
 Припинено за ТОВ «Фірма «Агрополіс» право постійного користування земельною ділянкою площею 0,3200 га, кадастровий номер 1221411000:02:015:0109, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ,  відповідно до Державного акту на право постійного користування землею І-ДП №003171 від 24 листопада 1997 року.
У задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.
 
Вирішено питання про розподіл судових витрат.
До Верховного Суду у липні 2021 року ОСОБА_1 ,  в інтересах якої діє адвокат Дрозд Р. Ю., подала касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 23 листопада 2020 року в частині відмови у задоволені позовних вимог та постанову  Дніпровського апеляційного суду  від  27 травня 2021 року та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Касаційна скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження, встановленого статтею 390 ЦПК України.
Крім того, заявлено клопотання, в якому заявник просить поновити строк на касаційне оскарження з посиланням на обставини, якими було зумовлено пропуск строку, зазначивши, що заявник та його представник не отримували копії постанови, про її наявність представник позивача дізнався з офіційного веб-порталу Єдиний державний реєстр судових рішень на наступний день після її опублікування.
Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Вищезазначені доводи щодо поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження не можна визнати поважними, так як відсутні докази того, що суд апеляційної інстанції у порядку статті 272 ЦПК України 
не надсилав копію судового рішення на адресу заявника -  ОСОБА_1 . Крім того, заявник зобов`язаний слідкувати за рухом справи, так як обов`язок подати касаційну скаргу у передбачений статтею 390 ЦПК України строк покладено саме на учасника справи. Отримання судового рішення пізніше може свідчити про штучне збільшення строку для оскарження.
У рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.
Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).
Отже, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.
Згідно частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
А тому, заявникові необхідно надати докази поважності пропуску строку на касаційне оскарження.
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження                               у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, 
що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми. 
Розміри ставок судового збору визначено частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день звернення до суду 
з цим позовом). 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
Враховуючи, що позов містить три вимоги немайнового характеру  заявник за подання касаційної скарги має сплатити  4 610,40 грн (768,40 грн *                     3 вимоги * 200%).
Оскільки заявником сплачено судовий збір у розмірі 1 536,80 грн, заявнику необхідно доплатити 3 073,60 грн (4 610,40 грн - 1 536,40 грн).
Судовий збір  за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до ГУК у                м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДР: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007; ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055).
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ: 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Дрозд Роман Юрійович на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 23 листопада 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду  від  27 травня 2021 року, залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                         І. А. Воробйова