Справа № 308/2060/20

П О С Т А Н О В А
Іменем України

        30 серпня 2021 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі

головуючого                                судді КОНДОРА Р.Ю.
суддів                                        ДЖУГИ С.Д., ГОТРИ Т.Ю.
за участю секретаря                ЖГАНИЧ К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді цивільну справу № 308/2060/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Центр Корона» до ОСОБА_1 про визнання інвестиційного договору недійсним та нікчемним, за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Центр Корона» на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 14 квітня 2021 року, повний текст якої складено 15 квітня 2021 року, головуючий суддя Придачук О.А., -
встановив:

Позивач ТОВ «Бізнес Центр Корона» оскаржив ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 14.04.2021 про залишення позову без розгляду як постановлену з порушенням норм процесуального права.
Так, суд першої інстанції залишив позов без розгляду в підготовчому судовому засіданні, тоді як положення ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України щодо залишення позову без розгляду внаслідок повторної неявки позивача в судове засідання, якщо ним не подано заяву про розгляд справи за його відсутності і такий розгляд без участі сторони неможливий, можуть бути застосовані лише на стадії розгляду справи по суті, а не в підготовчому засіданні.
Окрім цього, сторону позивача жодного разу не було повідомлено з дотриманням установлених ЦПК України правил про проведення підготовчого судового засідання (судовою повісткою, sms-повідомленням тощо), а про призначення судового розгляду сторона самостійно дізнавалася з веб-сайту суду. У справі містяться докази відсутності в суді коштів на відправлення поштової кореспонденції (судових повісток).
Суд не врахував також, що підготовче судове засідання не відбулося через неявку обох сторін (за винятком того, в якому позов був залишений без розгляду), через неявку представника позивача з поважної причини (підтверджене захворювання на COVID-19), через перебування суду в нарадчій кімнаті, проте, відкладення всіх судових засідань фактично ставиться судом у вину стороні позивача.
Правова позиція щодо залишення заяви без розгляду, на яку послався суд, була застосована безпідставно, позаяк була висловлена Верховним Судом у постанові від 21.09.2020 у справі № 658/1141/18 за інших процесуальних обставин, де на момент залишення без розгляду заява розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження по суті.
Сторона просить ухвалу скасувати, справу направити до суду для продовження розгляду.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представників: позивача ТОВ «Бізнес Центр Корона» адвоката Блохіної В.Ю., яка апеляцію підтримала, відповідачки ОСОБА_1 адвоката Рутковського С.В., який скаргу не визнав, обговоривши доводи сторін, перевіривши матеріали справи, суд приходить до такого.

Провадження в справі за позовом ТОВ «Бізнес Центр Корона» до ОСОБА_1 про визнання інвестиційного договору недійсним та нікчемним було відрите ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 24.03.2020, підготовче судове засідання було призначене на 24.04.2020, суддя ухвалив викликати в підготовче судове засідання учасників справи (а.с. 32 т. 1).

У справі міститься супровідний лист суду від 24.03.2020 про надіслання копії ухвали від 24.03.2020 сторонам (а.с. 34 т. 1), водночас доказів направлення сторонам процесуальних документів і судових повісток та одержання їх адресатами у справі немає.

З адресованого суддям Ужгородського міськрайонного суду повідомлення керівника апарату суду випливає, що починаючи з 16.03.2020 в суді відсутні поштові марки для відправлення вихідної кореспонденції, відправлення поштової кореспонденції буде відновлене після забезпечення суду поштовими марками (а.с. 33 т. 1). 

24.04.2020 підготовче судове засідання не відбулося через неявку сторін до суду (а.с. 25 т. 1).

21.09.2020 до Ужгородського міськрайонного суду надійшли заяви обох сторін про відкладення підготовчого судового засідання: директора ТОВ «Бізнес Центр Корона» Броді О.В. – за станом здоров`я, представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Сюренка М.О. – через те, що відповідачка звернулася до нього по правову допомогу лише 20.09.2020, коли дізналася про справу, і адвокат, який знаходиться в Києві, не в змозі прибути на судове засідання 21.09.2020 (а.с. 36, 37, 192 т. 1).

21.09.2020 підготовче судове засідання не відбулося через неявку сторін до суду (а.с. 194 т. 1).

26.10.2020 до суду надійшла заява директора ТОВ «Бізнес Центр Корона» Броді О.В. про відкладення підготовчого судового засідання, призначеного на 26.10.2020, оскільки він перебуває на лікарняному, відзиву відповідачки та інших документів позивач не отримував, позиція відповідачки в справі невідома, а участь представника позивача в підготовчому судовому засіданні необхідна (а.с. 107 т. 2).

26.10.2020 підготовче судове засідання не відбулося через перебування суду в нарадчій кімнаті (а.с. 108 т. 2).

30.11.2020 до суду надійшла заява директора ТОВ «Бізнес Центр Корона» Броді О.В., якою він повідомив, що про призначене на 01.12.2020 підготовче судове засідання йому стало відомо випадково, судову повістку про таке він не отримував, крім того, він хворіє на COVID-19 і з`явитися до суду не може, тому через поважність причин неявки та з метою забезпечення змагальності сторін у процесі просив відкласти підготовче засідання (а.с. 109-110 т. 2). До заяви був доданий результат позитивного лабораторного тесту на COVID-19 (а.с. 111 т. 2).

01.12.2020 до суду надійшло клопотання представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Сюренка М.О. про відкладення розгляду справи через те, що він не був повідомлений про судове засідання і знаходячись у Києві на може на нього прибути, крім того, він хворіє на COVID-19 (а.с. 112-117 т. 2). До заяви були додані результат позитивного лабораторного тесту на COVID-19 фі листок непрацездатності (а.с. 118-119 т. 2).

01.12.2020 підготовче судове засідання не відбулося через неявку сторін до суду (а.с. 120 т. 2).

04.02.2021 до суду надійшла заява директора ТОВ «Бізнес Центр Корона» Броді О.В. про відкладення підготовчого судового засідання, призначеного на 05.02.2020, оскільки він перебуватиме у терміновому відрядженні, відзиву відповідачки та інших документів позивач не отримував (а.с. 121 т. 2).

05.02.2021 підготовче судове засідання не відбулося через неявку сторін до суду (а.с. 122 т. 2).

14.04.2021 до суду надійшла заява директора ТОВ «Бізнес Центр Корона» Броді О.В. про відкладення підготовчого судового засідання, призначеного на 14.04.2021, оскільки 11.03.2021 у нього знову був виявлений вірус COVID-19, хвороба спричинила укладення, він почувається погано, перебуває на лікарняному, крім того, він як керівник підприємства єдиний представляє його у всіх відносинах, юрисконсульта на підприємстві немає, тому з метою недопущення порушення процесуальних прав позивача просить відкласти підготовче судове засідання на інший час (а.с. 124-125 т. 2). До заяви додане направлення на лабораторне тестування на наявність вірусу COVID-19 (а.с. 126 т. 2).

Доказів визначення Ужгородським міськрайонним судом дат і часу перерахованих судових засідань (окрім першого) та направлення сторонам судових повісток про такі в справі немає.

У судовому засіданні 14.04.2021 представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Рутковський С.В. заявив клопотання про залишення позову без розгляду через зловживання позивачем процесуальними правами, а також просив приєднати до справи відзив (а.с. 130 т. 2).

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 14.04.2021 позов ТОВ «Бізнес Центр Корона» до ОСОБА_1 про визнання інвестиційного договору недійсним та нікчемним залишено без розгляду з підстави, передбаченої ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України.

Суд першої інстанції виходив із того, що позивач був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, в судове засідання його представник не з`явився повторно, позивач свої процесуальні обов`язки виконував неналежним чином, тоді як не повинен зловживати процесуальними правами, повинен цікавитися процесом, а доступ до суду не є абсолютним, оскільки підлягає розумним, встановленим законом обмеженням, які не допускають перетворення судового процесу на безладний рух. На підтвердження своєї позиції суд послався, серед іншого, на висновки, висловлені Верховним Судом у постанові від 21.09.2020 у справі № 685/1141/18.

Із таким судовим рішенням погодитись не можна.

Стаття 223 ЦПК України встановлює правила, за якими, зокрема:
неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1);
суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні, зокрема, з таких підстав:
неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання (ч. 2 п. 1);
перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними (ч. 2 п. 2);
якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення (ч. 2 п. 5);
якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:
1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;
2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки;
3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;
4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою (ч. 3);
у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення) (ч. 4);
у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч. 5);
у разі розгляду справи за відсутності позивача або відповідача суддя-доповідач оголошує стислий зміст позовної заяви або відзиву відповідно (ч. 7);
у разі відкладення розгляду справи суд повинен допитати свідків, які з`явилися; тільки у виняткових випадках за ухвалою суду свідки не допитуються і викликаються знову (ч. 8);
про відкладення розгляду справи постановляється ухвала (ч. 9).

Згідно зі статтею 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (ч. 1 п. 3).

За приписами ст. 128 ЦПК України:
суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою (ч. 1);
суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою (ч. 2);
судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик (ч. 3);
судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями (ч. 4);
судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення – завчасно (ч. 5).

У жодному з наведених вище випадків вимоги закону щодо повідомлення сторони позивача про підготовче судове засідання або про виклик представника цієї сторони в судове засідання не були виконані. У справі немає доказів фактичного направлення судом процесуальних документів позивачу та їх отримання останнім, натомість з матеріалів справи випливає, що такі не направлялися, позаяк відповідних фінансових можливостей у суду не було.

Дії суду першої інстанції були суперечливими: з одного боку, ухвалою про відкриття провадження в справі було прийняте процесуальне рішення про виклик у підготовче судове засідання учасників справи, тобто, виклик мав здійснюватися судовими повістками про виклик, це процесуальне рішення не змінювалося, з іншого боку, суд не приймав процесуального рішення про обов`язкову явку сторін (їхніх представників) у судове засідання.

Належне повідомлення учасників процесу про час і місце розгляду справи (належний їх виклик до суду) є обов`язком суду та пов`язується із забезпеченням учасникам процесу можливості виконати процесуальні обов`язки і реалізувати процесуальні права, що передбачає, зокрема, завчасне або не менш ніж за визначений законом час до судового засідання повідомлення про таке (виклик у таке). За відсутності доказів щодо належного виклику сторони позивача в судові засідання неможливо стверджувати про дні, в які фактично сторона була повідомлена про судові засідання (дізналася про них), а, отже, і про додержання процесуальних прав сторони, про відсутність порушень, обмежень цих прав.

За встановлених обставин, доводи апеляції про порушення процесуальних прав сторони позивача щодо належного повідомлення (виклику) про підготовче судове засідання заслуговують на увагу та не спростовані. Сторону позивача не можна визнати належно повідомленою про час і місце розгляду підготовчого судового засідання і такою, представник якої не з`явився в два судові засідання поспіль будучи повідомленим про такі (викликаним у такі) з додержанням вимог цивільного процесуального закону, тоді як законом можливість залишення позову без розгляду внаслідок повторної неявки позивача в судове засідання пов`язується передусім із належним повідомленням позивача про час і місце розгляду справи та неподанням ним заяви про розгляд справи за його відсутності, що є обов`язковими умовами законності відповідного судового рішення. При цьому, у разі надходження від позивача заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення в судове засідання розгляд справи по суті може мати місце лише якщо остання обставина не перешкоджає розгляду справи.

Щодо залишення позову без розгляду з підстави, передбаченої ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України, в підготовчому судовому засіданні апеляційний суд зауважує й таке.

Процесуальний інститут підготовчого судового засідання (ст.ст. 196-200 ЦПК України), пов`язується з відкриттям провадження в справі та забезпеченням належного судового розгляду після цього, у зв`язку з чим вчиняються саме підготовчі процесуальні дії, необхідні для подальшого розгляду справи по суті.

Підготовче судове засідання є складовою підготовчого провадження, яке починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання та має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі, а у виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду (ст. 189 ч.ч. 2, 3 ЦПК України).

Підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 «Розгляд справи по суті» розділу ІІІ «Позовне провадження», з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом (ст. 198 ч. 1 ЦПК України). Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, зокрема, визначених частиною 2 статті 223 цього Кодексу (ст. 198 ч. 2 п. 1 ЦПК України).

Згідно зі статтею 200 ЦПК України:
у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті (ч. 1);
за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про:
1) залишення позовної заяви без розгляду;
2) закриття провадження у справі;
3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті (ч. 2);
за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем (ч. 3);
ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч. 4);
суд з`ясовує думку сторін щодо дати призначення судового засідання для розгляду справи по суті (ч. 5).

Тобто, результатом процесуальних дій, які вчиняються в підготовчому судовому засіданні відповідно до його мети та особливостей, є передусім призначення справи до судового розгляду по суті. Водночас у підготовчому судовому засіданні можуть бути ухвалені й інші процесуальні рішення, які за наявності для того конкретних процесуальних підстав, у тому числі, волевиявлення відповідної сторони, не тягнуть необхідності призначення справи до судового розгляду по суті, виключають подальший процес, уможливлюють вирішення справи у відповідний процесуальний спосіб на цій стадії процесу, до прикладу: закриття провадження у справі внаслідок відмови позивача від позову, внаслідок укладення мирової угоди; залишення позову без розгляду внаслідок подання позивачем заяви про це, внаслідок встановлення в особи, яка подала позов, відсутності цивільної процесуальної дієздатності; ухвалення рішення в конкретному випадку визнання позову відповідачем. Коли такі чітко обумовлені підстави для ухвалення за результатом підготовчого судового засідання іншого, аніж призначення справи до судового розгляду по суті, процесуального рішення відсутні, справа призначається до судового розгляду по суті, під час якого за відповідних умов позов, зокрема, може бути залишений без розгляду з підстави, передбаченої ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України.

Верховний Суд у постанові від 11.03.2020 у справі № 761/8849/19 у ситуації, коли суд першої інстанції залишив заяву позивача без розгляду з підстави, передбаченої ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України, висловив за результатом аналізу положень ст.ст. 189, 196, 197, 200, 211, 257 ЦПК України у їх взаємозв`язку правову позицію, відповідно до якої:
завданням підготовчого провадження є вчинення конкретних дій із метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті;
підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання, це засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи;
у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті;
згідно з частинами 1 і 2 статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні, про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
аналіз змісту пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання;
тому залишення позову без розгляду у підготовчому засіданні суперечить вимогам пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Апеляційний суд не має підстав не застосовувати вищевказаний висновок Верховного Суду (ст. 263 ч. 4 ЦПК України).

На обґрунтування свого процесуального рішення суд першої інстанції послався на правову позицію щодо обґрунтованості залишення позову без розгляду в разі повторної поспіль неявки позивача в судове засідання незалежно від причини неявки, висловлену Верховним Судом у постанові від 21.09.2020 у справі № 658/1141/18, яка розглядалася в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін і позов із підстави, передбаченої ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України, був залишений без розгляду саме в такому провадженні в судовому засіданні, коли справа розглядалася по суті, а не в підготовчому засіданні, яке не проводилося (ст. 279 ЦПК України). Висловлена в цій справі правова позиція суду касаційної інстанції незастосовна в справі, що розглядається, позаяк у ній мають місце принципово інші процесуальні обставини.

Виходячи з наведеного, суд першої інстанції помилково застосував у справі положення ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України, процесуальних підстав для чого не мав, доводи апеляції позивача знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи, тому на підставі ст. 379 ч. 1 п.п. 2, 4 ЦПК України апеляцію належить задовольнити, ухвалу суду першої інстанції, яка без законних підстав перешкоджає провадженню в справі, скасувати, справу для продовження розгляду направити до суду першої інстанції.
Керуючись ст. 374 ч. 1 п. 6, ст. 379 ч. 1 п.п. 2, 4, ст. 382 ЦПК України, апеляційний суд –
постановив:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Центр Корона» задовольнити, ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 14 квітня 2021 року скасувати, справу для продовження розгляду направити до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню не підлягає. Повне судове рішення складене 8 вересня 2021 року.

Судді