КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
Справа №753/14971/18                                Головуючий у 1 інстанції: Каліушко Ф.А. 
Провадження №22-ц/824/8669/2021          Суддя доповідач: Гаращенко Д.Р.
 
20 липня 2021 року                                                                                     м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:
головуючого  (судді-доповідача)                   Гаращенка Д.Р.
суддів                                                   Сліпченка О.І., Суханової Є.М.,
за участю секретаря                                       Стеблиненко А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою Київської міської ради на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29 вересня 2020 року в справі за позовом Київської міської ради до ОСОБА_1 про звільнення земельної ділянки,-
 
ВСТАНОВИВ:
 
У серпні 2018 року Київська міська рада звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 про звільнення земельної ділянки.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29 вересня 2020 року позов Київської міської ради до ОСОБА_1 про звільнення земельної ділянки залишено без розгляду.
Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, Київська міська рада подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що під час судового засідання, яке відбулось 29.09.2020 року, Заграничним Д.А. на підтвердження повноважень представництва Київської міської ради було надано довіреність від 21 серпня 2020 року, наказ про призначення на посаду головного спеціаліста відділу судової роботи юридичного управління Департаменту від 05 серпня 2020 року №143-к, посадову інструкцію головного спеціаліста відділу судової роботи юридичного управління Департаменту.
Крім того, відповідно до наявного в матеріалах справи Положення чітко визначено право Департаменту діяти від імені Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в тому числі за дорученням представляти інтереси в судових органах.
Однак, судом першої інстанції не було належним чином досліджено надані на підтвердження повноважень докази, а ухвала суду не містить необхідного обґрунтування в частині визнання наданих Заграничним Д.А. документів неналежними, а отже, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для недопущення до участі у справі Заграничного Д.А. , як представника Київської міської ради, та залишення позову без розгляду.
У судовому засіданні представник КМР Заграничний Д.А. просив апеляційну скаргу задовольнити.
Адвокат Капелюшна І.М. представник ОСОБА_1 просила апеляційну скаргу залишити без задоволення.
Вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Залишаючи позов без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що Заграничний Д.А. , який з`явився у судове засідання, не наділений повноваженнями на представництво інтересів Київської міської ради у суді (не надав копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю або ордер), іншого представника КМР не направила, відтак наявні підстави вважати, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.
Колегія суддів не може погодитися з таким висновком суду першої інстанції з огляду на таке.
Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Відповідно до статті 131-2 Конституції України (в редакції Закону України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», який набрав чинності 30.09.2016, для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.
Згідно з підпунктом 11 пункту 16-1 розділу XV  «Перехідні положення» Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1та статті 131-2цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року. Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.
Законом України від 18.12.2019 №390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення», який набрав чинності 29.12.2019, внесено зміни, у тому числі, до частин третьої і четвертої статті 58 Цивільного процесуального кодексу України шляхом викладення в такій редакції:
« 3. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.
4. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.»
Отже, прийнятий Закон визначає поняття «самопредставництва юридичної особи» шляхом закріплення такого права не лише за керівником, членом виконавчого органу юридичної особи, а для держави та територіальної громади - за керівником відповідного органу, а і за іншими уповноваженими особами.
Працівник органу державної влади, органу місцевого самоврядування підтверджує право на звернення від імені такого органу в порядку самопредставництва, для чого надає суду:
- витяг з контракту, в якому визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді в конкретній судовій справі без окремого доручення; або
- оригінал або копія трудового договору (акту про призначення), або оригінал посвідчення та витяг з посадової інструкції в якій визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді без окремого доручення керівника; та
- окреме доручення (резолюція) керівника, в якому визначено повноваження особи представляти інтереси державного орган, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування в суді в конкретній судовій справі, якщо посадовою інструкцією або контрактом не передбачено право такої особи представляти інтереси юридичної особи без такого доручення.
Статтею 8 Закону України «Про столицю України місто-герой Київ» визначено, що місцеве самоврядування у місті Києві здійснюється територіальною громадою міста як безпосередньо, так і через Київську міську раду, районні в місті ради (у разі їх утворення) та їх виконавчі органи.
Згідно з ч. 1 ст. 7 Закону України «Про столицю України місто-герой Київ» система місцевого самоврядування у місті Києві включає: територіальну громаду міста; міського голову; міську раду; виконавчий орган міської ради; районні ради (у разі їх утворення); виконавчі органи районних у місті рад; органи самоорганізації населення.
За положеннями ст. 10-1 Закону України «Про столицю України місто-герой Київ» виконавчим органом Київської міської ради є Київська міська державна адміністрація, яка паралельно виконує функції державної виконавчої влади, що є особливістю здійснення виконавчої влади в місті Києві.
Пунктом 1 рішення Київської міської ради II сесії XXVI скликання від 20.06.2002 року №28/28 «Про утворення виконавчого органу Київської міської ради та затвердження його структури і загальної чисельності», утворено виконавчий орган Київради, який відповідно до пункту 2 розділу VII «Прикінцеві положення» Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» паралельно виконує функції органу державної виконавчої влади, що є особливістю здійснення виконавчої влади та місцевого самоврядування в місті Києві, із збереженням існуючої назви «Київська міська державна адміністрація».
Відповідно до пункту 5 додатка до рішення Київської міської ради
від 20 червня 2002 р. N28/28 до структури виконавчого органу Київської міської ради входить Головне управління земельних ресурсів.
Рішенням Київської міської ради від 15.03.2012 №198/7535 «Про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» Головне управління земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)перейменовано у Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київськоїміської ради (Київської міської державної адміністрації) (п. 2.8).
Пунктом 1.1 Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 19.12.2002 №182/342 регламентовано, що Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та згідно з законодавством забезпечує виконання повноважень Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у сфері земельних відносин, є підзвітним та підконтрольним Київській міській раді та виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації), безпосередньо підпорядковується Київському міському голові, а з питань управління землями державної власності, розпорядження якими здійснює виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) - виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації).
Основними завданнями Департаменту є зокрема, забезпечення виконання повноважень Київської міської ради та виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у сфері управління землями комунальної власності територіальної громади міста Києва, землями державної власності в межах міста Києва, проведення земельної реформи, спрямованої на приватизацію земель у межах міста (п. 2.1 Положення).
Згідно із п. 4.7 Положення Департамент для здійснення повноважень та виконання визначених завдань має право за дорученням представляти інтереси виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в судових органах. 
На підтвердження повноважень представництва Київської міської ради Заграничним Д.А. було надано довіреність Київської міської ради від 21.08.2020, наказ про призначення на посаду головного спеціаліста відділу судової роботи юридичного управління від 05.08.2020 №143-к, виданий директором Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Оленич П., Посадову інструкцію головного спеціаліста відділу судової роботи юридичного управління Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).
Колегія суддів вважає, що Заграничним Д.А. були надані суду першої інстанції  належні документи, які підтверджують наявність в особи повноважень діяти від імені Київської міської ради в судах.
Оскільки Заграничний Д.А. як представник Київської міської ради з`явився в судове засідання, призначене на 29 вересня 2020 року, проте не був допущений до участі в справі в порушення вимог закону, тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Статтею 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;3) невідповідність висновків суду обставинам справи;4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Враховуючи те, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали порушено норми процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, колегія суддів вважає, що ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 29 вересня 2020 року про залишення позову без розгляду підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст. ст. 268, 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд,-
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Апеляційну скаргу Київської міської радизадовольнити.
Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29 вересня 2020 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.
Повний текст постанови складено 21 липня 2021 року.
 
Головуючий                                                                           Д.Р. Гаращенко

Судді                                                                                       О.І. Сліпченко

                                                                                                Є.М. Суханова