ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/18442/19                                               Головуючий у І інстанції - Шулежко В.П.
                                                                                                 Суддя-доповідач - Мельничук В.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  24 вересня 2021 року                                                                                      м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

                Головуючого-судді:                  Мельничука В.П.,        
                                                   суддів:                  Лічевецького І.О., Оксененка О.М.,   

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 травня 2021 року у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Антоновича 41» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій, скасування рішень, -

В С Т А Н О В И Л А:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Антоновича 41» звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просило:
- визнати протиправною проведення позапланової перевірки на підставі наказу (розпорядження) Відповідача від 31.05.2019 № 437;
- скасувати акт складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 31.07.2019;
- скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.07.2019;
- скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 31.07.2019;
- скасувати протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.07.2019;
- скасувати постанову № 73/19/073-7157 від 13.08.2019 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності;
- скасувати наказ № 172 від 07.08.2019 про скасування права на початок проведення будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
В обґрунтування позовних вимог Позивачем зазначено про відсутність правових підстав для проведення позапланової перевірки ОСББ «Антоновича 41» та порушення строку проведення такої перевірки, що призвело до винесення протиправних рішень.
Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 травня 2021 року адміністративний позов задоволено частково.
Визнано протиправними дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо проведення позапланової перевірки на підставі наказу від 31.05.2019 № 437.
Скасовано припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.07.2019.
Скасовано припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 31.07.2019.
Скасовано протокол Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.07.2019.
Скасовано постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності № 73/19/073-7157 від 13.08.2019.
Скасовано наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування права на початок проведення будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення № 172 від 07.08.2019.
В іншій частині позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись з таким судовим рішенням Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким адміністративний позов залишити без задоволення.
В апеляційній скарзі Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.
Апеляційна скарга мотивована правомірністю своїх дій Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) під час проведення перевірки ОСББ «Антоновича 41» та вказано на відповідність оскаржуваних рішень вимогам чинного законодавства.
Відзиву Позивача на апеляційну скаргу Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до суду апеляційної інстанції не надходило, що не перешкоджає розгляду справи.
Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, згідно з п. 3 ч. 1  ст. 311  КАС України, яким передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Відповідно до ч. 1  ст. 308  КАС України  суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до Законів України «Про регулювання містобудівної діяльності» та «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 №  978, та на підставі звернення КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» від 11.04.2019 № 431-1768, службової записки від 28.05.2019 № 073/122вн, Відповідачем прийнято наказ «Про проведення позапланової перевірки» від 31.05.2019 № 437, яким управлінню контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) наказано здійснити проведення позапланової перевірки: об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Антоновича 41» (код ЄДРПОУ 42474302, 03150, м. Київ, вул. Антоновича 41); ПП «проектно-будівельна фірма «ДОМ» (код ЄДРПОУ 31188380, 14005, Чернігівська обл., м. Чернігів, вул. Шевчука, 4, кв. 49); ТОВ «ВЕНТ ТЕК.УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 36590370, 01011, м. Київ, Печерський узвіз, 19) на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Капітальний ремонт даху житлового будинку 41 на вул. Антоновича у Голосіївському районі м. Києва».
Також Відповідачем 29.07.2019 прийнято наказ «Про проведення перевірки» № 582, яким відповідно до законів України «Про регулювання містобудівної діяльності» та «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 № 978, та на підставі звернення КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» від 11.04.2019 № 431-1768, службової записки від 28.05.2019 № 073/122вн, службової записки від 29.07.2019 № 073/210вн Відповідачем зобов`язано управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснити проведення позапланової перевірки: об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Антоновича 41» (код ЄДРПОУ 42474302, 03150, м. Київ, вул. Антоновича 41); ТОВ «ВЕНТ ТЕК.УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 36590370, 01011, м. Київ, Печерський узвіз, 19) на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Капітальний ремонт даху житлового будинку 41 на вул. Антоновича у Голосіївському районі м. Києва».
На підставі вказаних наказів від 31.05.2019 № 437, від 29.07.2019 № 582 та направлень від 27.06.2019 № б/н, від 30.07.2019 № б/н проведено перевірку дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності,  будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті: «Капітальний ремонт даху житлового будинку 41 на вул. Антоновича у Голосіївському районі м. Києва», за результатами якої складено акт від 31.07.2019 № б/н.
Перевіркою встановлені наступні порушення:
- замовником будівництва не отримані вихідні дані для проектування (містобудівні умови та обмеження для проектування), чим порушено вимоги статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;
- проектна документація неналежним чином розроблена Генеральним проектувальником (без містобудівних умов та обмежень для проектування, що є основними складовими вихідних даних) та затверджена замовником, чим порушено частину 1статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та статтю 7 Закону України «Про архітектурну діяльність»;
- в повідомленні № КВ 061182971427 наведені недостовірні дані в частині: визначення виду будівництва, належно розробленої та затвердженої проектної документації, отримання містобудівних умов та обмежень для проектування, чим порушено частину 8 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;
- під час перевірки не надані наступні документи: вихідні дані на проектування (завдання на проектування); звіт за результатами технічного обстеження стану конструкцій; технічну документацію на існуючий дах; акт приймання-передавання проектної документації, договір укладений з проектною організацією, наказ про призначення головного архітектора проекту, договір, укладений на здійснення авторського нагляду, договір, укладений на здійснення технічного нагляду, наказ про призначення відповідального виконавця робіт, проект організації будівництва, проект виконання робіт, виконавчу документацію, відповідно до ДБН А.3.1-5, чим порушено пункт 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.
На підставі встановлених порушень, Департаментом складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 31.07.2019, яким зобов`язано Позивача у термін до 30.08.2019 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил у встановленому законодавством порядку.
Також, 31.07.2019 Відповідачем складено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Наказом Департаменту від 07.08.2019 № 172 «Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення», відповідно до частини 2 статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, на підставі акту від 31.07.2019 № б/н, скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Капітальний ремонт даху житлового будинку 41 по вул. Антоновича у Голосіївському районі м. Києва» від 24.10.2018 № КВ 061182971427. Замовник - ОСББ «Антоновича 41».
13.08.2019 Відповідачем прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 73/19/073-7157, якою Позивача визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 72 252,00 грн.
Вважаючи проведену перевірку та рішення прийняті за наслідками такої перевірки протиправними, Позивач звернувся з даним адміністративним позовом до адміністративного суду.
Задовольняючи частково адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що має місце факт переривання проведення позапланової перевірки в період з 07.06.2019 до 21.06.2019 та в подальшому проведення її протягом 2 робочих днів за відсутності правових на те підстав.
Лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. Своєю чергою порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.
Враховуючи встановлене порушення Відповідачем порядку проведення перевірки, рішення прийняті за наслідками такої перевірки, а саме припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.07.2019, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 31.07.2019, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.07.2019, постанова № 73/19/073-7157 від 13.08.2019 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності та наказ № 172 від 07.08.2019 про скасування права на початок проведення будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення є протиправними та підлягають скасуванню. 
Разом з тим, судом першої інстанції відмовлено у позовній вимозі про скасування акта, скаледного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 31.07.2019, оскільки висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій посадових особі контролюючого органу і самі собою не породжують правових наслідків для позивача та відповідно такий акт, дії по його складанню та висновки у ньому не зумовлюють виникнення будь-яких прав і обов`язків для Позивача або настання негативних наслідків, не порушують його прав, свобод або інтересів.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів визначено Законом України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року № 687-XIV (далі - Закон № 687-XIV).
Статтею 10 Закону № 687-XIV встановлено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).
Згідно з частиною 1 статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до частин 1, 3 статті 6 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Згідно з пунктом 1 Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 № 978 (далі - Положення № 978) Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який підпорядкований Київському міському голові, підзвітний і підконтрольний Київській міській раді.
Департамент, у межах, делегованих Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» державних повноважень, є підконтрольним Державній архітектурно-будівельній інспекції України.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 Положення № 978 основним завданням органу Департаменту є, зокрема, здійснення відповідно до Закону державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Києва.
Згідно з підпунктами 4, 6, 7, 8 пункту 4 Положення № 978 Департамент відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Києва; розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб Департаменту; розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності із прийняттям відповідних рішень; виявляє, реагує та запобігає фактам самочинного будівництва об`єктів на території міста Києва.
Відповідно до підпунктів 2, 3 пункту 6 Положення № 978 посадові особи Департаменту для виконання покладених на них завдань під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо, зокрема, усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок № 553).
Згідно з пунктом 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Таким чином, позапланові перевірки з питань дотримання суб`єктами будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності можуть здійснюватися органами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, за зверненнями фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. При цьому, загальна тривалість позапланової перевірки не може перевищувати дванадцяти робочих днів з урахуванням одноразового продовження строку її проведення за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника.
Як вбачається з наказу Департаменту від 31.05.2019 № 437 «Про проведення позапланової перевірки», останній винесено на підставі звернення КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» від 11.04.2019                  № 431-1768.
На підставі вказаного наказу від 31.05.2019 № 437, Відповідачем видано направлення на проведення планового (позапланового) заходу від 27.06.2019 № б/н, в якому зазначено строк дії направлення з 07.06.2019 до 21.06.2019.
В подальшому, Відповідачем видано наказ «Про проведення перевірки» від 29.07.2019 № 582 та направлення на проведення планового (позапланового) заходу від 30.07.2019 № б/н, в якому зазначено строк дії направлення з 30.07.2019 до 31.07.2019.
Відповідач в апеляційній скарзі зазначає, що законодавством в сфері містобудівної діяльності не передбачено обов`язку контролюючого органу продовжувати проведення перевірки на наступний день після спливу основного строку на проведення перевірки.
Крім того, судом першої інстанції не враховано, що законодавством у сфері містобудівної діяльності, не обмежено в часовому розрізі право контролюючого органу на здійснення перевірки, за умови, дотримання строку проведення перевірки.
Також Відповідач зазначає, що вказана правова позиція Департаменту, узгоджується зокрема, з правовою позицією викладеною у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.10.2019 у справі № 640/19366/18.
Проте, посилання на висновки апеляційного суду в інших справах, колегія суддів не зобов`язана брати до уваги, оскільки висновки судів апеляційної інстанції не є обов`язковими для врахування, відповідно до КАС України.
Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 755/10947/17 зазначала, що незалежно від того чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступив Верховний Суд, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду.
А як зазначено Верховним судом у постанові від 09 квітня 2021 року у справі № 640/4901/20, нормами Закону № 3038-VI та Порядку № 553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.
Згідно із статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За наведеного правового регулювання та встановлених у справі обставин, Верховний Суд погоджується із висновками судів попередніх інстанцій, що недотримання відповідачем порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю нівелює наслідки такого, а тому приписи Відповідача та постанови про накладення штрафу обґрунтовано визнані судами протиправними і скасовані в судовому порядку.
Даний висновок також узгоджується із усталеною правовою позицією, неодноразово висловленою як Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 у справі №21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №821/1157/16, від 05.02.2019 у справі №2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14, від 26.06.2020 у справі №826/7847/17, згідно із якими лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. Своєю чергою порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.
При цьому, колегія суддів при розгляді апеляційної скарги вказує на імперативні приписи ч. 5 ст. 242 КАС України, якими передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Наведені вище обставини свідчать про недотримання Відповідачем вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, встановленого Кабінетом Міністрів України та відповідно Закону України «Про архітектурну діяльність», а також порушення принципу правової визначеності.
Державні органи зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, а тому будь-які зволікання останніх не свідчать про неухильне виконання покладених на них обов`язків, у той час як суб`єкт господарювання має розраховувати на певні строки, внаслідок яких суб`єкт владних повноважень має вчиняти відповідні дії.
Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що враховуючи встановлене порушення Відповідачем порядку проведення перевірки, рішення прийняті за наслідками такої перевірки, а саме припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.07.2019, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 31.07.2019, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.07.2019, постанова № 73/19/073-7157 від 13.08.2019 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності та наказ № 172 від 07.08.2019 про скасування права на початок проведення будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення є протиправними та підлягають скасуванню, з чим погоджується колегія суддів.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правомірності висновків суду першої інстанції.
Положеннями  ст. 242 КАС України  рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з п. 1 ч. 1  ст. 315 КАС України  за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до  ст. 316 КАС України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Розглянувши доводи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 травня 2021 року - без змін. 

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.    

Головуючий-суддя:                                                                     В.П. Мельничук

                     Судді:                                                                      І.О. Лічевецький 

                                                                                                      О.М. Оксененко