Постанова
     Іменем України
Єдиний унікальний номер справи 357/6672/20	 	
Номер провадження 22-ц/824/11580/2021	
Головуючий у суді першої інстанції В.П. Цукуров	
Суддя - доповідач у суді апеляційної інстанції Л.Д. Поливач        	
 
11 серпня 2021року                                                                                              місто Київ
  Номер справи 357/6672/20
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ :
 
головуючого - Поливач Л.Д. (суддя - доповідач), 
суддів: Стрижеуса А.М., Шкоріної О.І. 
 
секретар судового засідання: Сіра Ю.М.
 
сторони:
 
позивач            ОСОБА_1 
відповідач        ОСОБА_2 
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 
 
на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16 червня 2021 року, постановлену у складі судді Цукурова В.П., в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, -
 
в с т а н о в и в :
 
У липні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 , у якому просила встановити на її користь безоплатний, постійний земельний сервітут площею 0,0051 га через земельну ділянку кадастровий номер 3220489500:01:028:0125, у частині дороги, згідно точок 1,2,3,4 плану меж земельної ділянки № НОМЕР_1 , що знаходиться у власності ОСОБА_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , для права проходу, проїзду на транспортному засобі по наявному шляху. Також просила зобов`язати ОСОБА_2 провести терміновий демонтаж незаконно встановлених парканів перекриваючих АДРЕСА_1 у межах точок 1,2,3,4,5 плану земельної ділянки № НОМЕР_2 за власний рахунок.
26.10.2020 стороною позивача подано клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи з метою визначення фактичного землекористування земельною ділянкою із відповідністю до належних ОСОБА_2 правовстановлюючих документів, оскільки у даній справі сторонами не надано відповідних висновків експертів з цих самих питань. Проведення експертизи позивач просила доручити КНДІСЕ.
26.04.2020 стороною позивача подано до суду доповнення до клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи, у яких зазначено, що призначення у справі вказаної експертизи вказуватиме на дотримання принципів цивільного судочинства щодо змагальності, всебічності, встановлення фактичних обставин справи, що мають значення для правильного вирішення спору та повноти розгляду справи.
 
Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16 червня 2021 року задоволено клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи. Призначено у справі судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено ТОВ «Офіс незалежних експертиз» (04107, м. Київ, вул. Багговутівська, 17-21). На вирішення експертизи поставлено наступні питання: «1.Чи відповідає фактичне землекористування земельної ділянки з кадастровим номером 3220489500:01:028:0125, що знаходиться у власності ОСОБА_2 межам, встановленим правовстановлюючим документом? 2.Чи порушила ОСОБА_2 як власник земельної ділянки з кадастровим номером 3220489500:01:028:0125 шляхом встановлення паркану межі цієї ділянки - на додатку №1 в точках 1, 2, 3, 4, 5 (а.с. 109)? 3.Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів проходу, проїзду до земельної ділянки з кадастровим номером 3220489500:01:028:0380 власником якої є ОСОБА_1 , окрім як через ділянку 3220489500:01:028:0125, власником якої є ОСОБА_2 , в межах точок 1, 2, 3, 4 в додатку №2 (а.с. 110)? 4.Які інші можливі варіанти для влаштування проїзду та проходу до земельної ділянки з кадастровим номером 3220489500:01:028:0380, власником якої є ОСОБА_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ? 5.Чи є можливість влаштування проїзду та проходу до земельної ділянки з кадастровим номером 3220489500:01:028:0380, власником якої є ОСОБА_1 , без встановлення сервітуту?». Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено.
Не погоджуючись з ухвалою суду в частині призначення судом експертизи ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та постановити нову про направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, неповне з`ясування всіх обставин справи, що мають значення для вирішення питання щодо необхідності призначення судової земельно-технічної експертизи у даній справі.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що позивач вводить суд в оману, зазначивши недостовірні відомості в позовній заяві про те, що інших проходів чи проїздів до її земельної ділянки немає. У матеріалах справи наявні докази на підтвердження того, що АДРЕСА_1 не проходить через земельну ділянку відповідача, а відтак остання не накладається на землі загального користування. Суд зазначеного на час розгляду клопотання про призначення експертизи не врахував, не звернув увагу, що до земельної ділянки позивача є декілька вільних під`їздів, в тому числі через АДРЕСА_1, а тому судом можливо прийняття рішення та непотрібні спеціальні знання у сфері іншій ніж право без яких встановити відповідні обставини неможливо. Вважає, що в оскаржуваній ухвалі суду на вирішення експертам поставлені питання 1 та 2, які не стосуються предмету позову, а саме - встановлення земельного сервітуту, а відноситься до встановлення меж земельної ділянки, дослідження яких експертом є прямим втручанням в приватну власність відповідача та порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Також звернула увагу на відсутність об`єктивної оцінки суду при виборі установи в якій призначено експертизу та можливість у вказаній установі її проведення, оскільки вказана установа не здійснює діяльність з надання послуг щодо проведення експертиз, у тому числі судової земельно - технічної. 
Крім того, апелянт вважає, що позивачем заявлено клопотання про призначення експертизи у даній справі із порушенням строків на його подачу та відсутності поважності причин пропуску такого строку. Таке клопотання не було заявлено позивачем при подачі позову та у судовому засідання 12.10.2020. Вважає, що суд повинен був залишити клопотання про призначення експертизи без розгляду, встановивши, що воно подане з порушенням процесуальних строків та визнавши відсутніми поважні підстави для поновлення строку на подання вказаного клопотання.
Зокрема звернула увагу, що суд в оскаржуваній ухвалі помилково зазначив, що вона підлягає оскарженню лише в частині зупинення провадження у справі.
У відзиві на апеляційну скаргу позивач вказала, що без проведення судової земельно - технічної експертизи неможливо буде встановити фактичні обставини справи, фактичне місце розташування спірного паркану, який перешкоджає вільному доступу позивача до свого будинку, буде неможливо встановити фактичні межі (кордони) майбутнього сервітуту по проходу, проїзду позивача до своєї власності тощо. Сторона відповідача при визначенні експертної установи для доручення проведення експертизи покладалася на розсуд суду. Також звернула увагу, що сторона відповідача не заперечувала проти призначення експертизи, що підтвердила переліком питань наданим у розпорядження суду. З урахуванням зазначеного просила суд апеляційну скаргу залишити без задоволення.
У судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник відповідача ОСОБА_3 доводи апеляційної скарги підтримав, просить її задовольнити з викладених підстав.
Представник позивача ОСОБА_4 заперечував проти задоволення апеляційної скарги, ухвалу суду просить залишити без змін як законну та обґрунтовану.
Заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість судового рішення в межах апеляційного оскарження, суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Так, задовольняючи клопотання позивача про призначення експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для повного та всебічного з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання, а тому призначення по справі судової земельно-технічної експертизи є необхідним.
Такий висновок суду відповідає обставинам справи та вимогам закону, з огляду на наступне.
Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
В силу положень ст.11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (стаття 12 ЦПК України).
Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.
Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
За змістом положень ч. 5 вищевказаної статті суд не може перешкоджати учасникам справи у поданні доказів і зобов`язаний сприяти у поданні (забезпеченні) відповідних доказів, якщо їх подання є утрудненим або неможливим.
Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справа. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, що мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.ч.1,2 ст.77 ЦПК України).
Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).
Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.
За змістом частин другої, третьої статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
В силу ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до частин 4-6 ст.103 ЦПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.
Відповідно ч.1 ст.104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється ст.ст. 103-113 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу» від 25 лютого 1994 року №4038-XII та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Окрім того, відповідно до пункту 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.
Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. Також за змістом вказаних норм кожна сторона має право надавати суду докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються, обставин, для з`ясування яких необхідні спеціальні знання - висновки експертизи. У разі, якщо у сторони відсутня можливість самостійно надати висновок, відповідна сторона вправі заявити перед судом клопотання про призначення відповідної експертизи.
Із змісту позовної заяви вбачається, що предметом спору у даних правовідносинах є, крім встановлення земельного сервітуту, вимога про зобов`язання відповідача провести демонтаж незаконно встановлених парканів, перекриваючих АДРЕСА_1 у межах точок 1,2,3.4.5 плану земельної ділянки №1. Тобто між сторонами існує спір щодо меж земельної ділянки належної відповідачу на праві власності, відповідність правовстановлюючим документам якої може бути встановлена лише за результатами проведення судової земельно - технічної експертизи. 
Твердженням особи, яка подала апеляційну скаргу про те, що питання про призначення експертизи було вирішено з порушенням норм процесуального права не заслуговують за увагу суду, оскільки справа була призначена судом першої інстанції до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін, тобто підготовче засідання по справі не проводилось.  В судовому засіданні 12.10.2020 головуючим суддею було роз`яснено сторонам принцип змагальності сторін, їх процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, а саме заявлення або незаявлення  клопотання про призначення у справі експертизи (а.с.69-71). Суду було подано позивачем клопотання про поновлення строку на заявлення клопотання про призначення експертизи і саме клопотання про призначення експертизи, 26.04.2021 були подані доповнення до клопотання про призначення експертизи  (а.с.79-80,82-84,107-108). 
З урахуванням обставин відсутності можливості у позивача самостійно замовити та провести експертизу, та беручи до уваги, що питання на вирішення яких судом призначено експертизу мають суттєве значення для вирішення спору, оскільки безпосередньо стосуються предмету спору, враховуючи при цьому те, що питання про призначення експертизи вирішувалося судом протягом декількох судових засідань та після роз`яснення судом сторонам принципу змагальності сторін, колегія суддів вважає відсутніми підстави для залишення клопотання про призначення експертизи без розгляду.
Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про доцільність призначення у справі судової земельно - технічної експертизи, оскільки для правильного вирішення спору необхідні спеціальні знання. 
Отже, враховуючи предмет спору та характер спірних правовідносин, колегія суддів дійшла висновку про наявність у суду першої інстанції підстав для задоволення клопотання представника позивача про призначення судової земельно-технічної експертизи, оскільки саме висновок такої експертизи може бути одним із доказів, що допоможе суду встановити обставини справи, на які посилаються сторони, як на підставу задоволення  позовних вимог і заперечень щодо таких вимог.
Доводи апеляційної скарги про те, що судом було безпідставно доручено проведення експертизи ТОВ «Офіс незалежних експертиз», яке не здійснює діяльність з надання послуг щодо проведення експертиз, у тому числі судової земельно - технічної експертизи, а не КНДІСЕ колегія суддів оцінює критично. Така установа здійснює проведення експертиз і була визначена судом з урахуванням думки сторін та з метою недопущення невиправданого затягування судового процесу. 
Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Колегія суддів погоджуючись з висновком суду першої інстанції про необхідність призначення судової земельно - технічної експертизи, залишає ухвалу суду без змін, а апеляційну скаргу відповідача без задоволення, оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.
Питання щодо розподілу судових витрат, пов`язаних із розглядом справи у суді апеляційної інстанції, суд вирішує відповідно до положень статті 141 ЦПК України. Судові витрати відповідача по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги не підлягають відшкодуванню, оскільки суд залишає апеляційну скаргу без задоволення.
 
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384, 386, 389 ЦПК України, суд -
 
п о с т а н о в и в :
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.
Ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16 червня 2021 року залишити без змін.
 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.
Повна постанова складена 16.08.2021.
 
Судді:
                                                                                                    Л.Д. Поливач
 
                                                                                                    А.М. Стрижеус
 
                                                                                                    О.І. Шкоріна