УХВАЛА

16 вересня 2021 року 
м. Київ
справа № 440/3076/20
адміністративне провадження № К/9901/31946/21  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Усенко Є.А.,
суддів: Васильєвої І.А.,  Ханової  Р.Ф., 
розглянув матеріали касаційної скарги Головного управління ДПС у Полтавській області (далі також ГУ ДПС) на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 21.09.2020 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 24.02.2021 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Технолайт-М» до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
УСТАНОВИВ:
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 21.09.2020, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 24.02.2021, позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Технолайт-М» задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області № 55187 від 01.06.2020 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. Зобов`язано Головне Управління ДПС у Полтавській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Технолайт-М» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
26.08.2021 ГУ ДПС на адресу Верховного Суду направлено касаційну скаргу на вищезазначені судові рішення, в якій підставами касаційного оскарження зазначено пункти 1, 4 частини четвертої статті 328, частину другу статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).
ГУ ДПС у касаційній скарзі посилається на те, що судами першої та апеляційної інстанцій не враховано позицію ГУ ДПС та порушено норми матеріального і процесуального права, а також не враховано висновок Верховного Суду, викладений в постановах від 20.11.2019 у справі №480/4006/18, від 03.03.2020 у справі №240/3665/19, від 25.04.2018 у справі №826/1902/15, від 18.095.2018 у справі №818/398/15. 
У постановах Верховного Суду від 20.11.2019 у справі №480/4006/18, від 03.03.2020 у справі №240/3665/19 правова оцінка рішення про відмову реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних та/чи про внесення/включення суб`єктів господарювання до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості зроблена із застосуванням норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117.
У справі №440/3076/20 оцінка правомірності рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку зроблена судами першої та апеляційної інстанції з урахуванням норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165.
У постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №826/1902/15, від 18.095.2018 у справі №818/398/15 правовідносини не є подібними зі справою №440/3076/20, оскільки у вказаних постановах Верховного Суду досліджувалися питання щодо правомірності дій контролюючого органу по проведенню документальної позапланової виїзної перевірки суб`єкта господарювання, складання за результатами такої перевірки акта    перевірки та відображення коригування податкового кредиту та податкових зобов`язань платника податків в Інформаційній системі "Податковий блок"    за наслідками перевірки.
Однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом (частина третя    статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, далі - КАС). 
Частиною першою статті 13 КАС  визначено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Відповідно до частини першої    статті 328 КАС  учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їхнього перегляду в апеляційному порядку, можуть реалізувати право на їхнє оскарження у касаційному порядку тільки у визначених законом випадках.
Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього    Кодексу розглядаються за правилами загального провадження), крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього    Кодексу    позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень адміністративну справу №440/3076/20 розглянуто судом першої інстанції в порядку загального позовного провадження.
Згідно з пунктом 10 частини шостої статті 12 КАС  для цілей цього Кодексу  справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. 
За визначенням пункту 20 частини першої статті 4 КАС адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.
Системний аналіз вищезазначених положень процесуального закону дає підстави для висновку, що суд має право віднести справу до категорії малозначних за результатами оцінки характеру спірних правовідносин, предмету доказування, складу учасників та інших обставин, крім випадків, передбачених частиною четвертою статті 12 КАС.
Враховуючи характер правовідносин, з приводу прав і обов`язків сторін в яких виник спір, що є предметом судового розгляду у цій адміністративній справі, предмет доказування, обставини, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій, а також доводи, викладені в касаційній скарзі, ця адміністративна справа підпадає під критерії визначення справи незначної складності відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 КАС, хоча і розглянута судом першої інстанції за правилами загального позовного провадження.
Згідно з пунктом 1 частини першої  статті 333 КАС суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Виключних обставин, передбачених пунктом 2 частини п`ятої  статті 328 КАС, у цій справі не встановлено.
За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що касаційну скаргу подано на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню.
Керуючись статтями 248, 328, пунктом 1 частини першої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 21.09.2020 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 24.02.2021.
Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити скаржнику, а копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді	Є.А. Усенко І.А. Васильєва   Р.Ф. Ханова