УХВАЛА

04 серпня 2021 року   
Київ
справа №460/5355/20
адміністративне провадження №К/9901/26354/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Гімона М.М.,
суддів: Гусака М.Б.,  Усенко Є.А., 
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Рівненського окружного адміністративного суду від 11.12.2020 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.04.2021 у справі № 460/5355/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Рівненській області про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
Рівненський окружний адміністративний суд ухвалою від 11.12.2020 адміністративний позов ОСОБА_1 залишив без розгляду на підставі пункту 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у зв`язку із пропуском строку звернення до суду з позовом і відсутністю доказів поважності причин такого пропуску.
Восьмий апеляційний адміністративний суд постановою від 27.04.2021 ухвалу суду першої інстанції скасував. Адміністративний позов в частині скасування рішень Головного управління ДФС у Рівненській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № 0024145305 від 01.10.2019 року, № 0118765305 від 15.11.2019 року, вимоги про сплату боргу з єдиного соціального внеску № Ф-6064-53 від 13.02.2020 року; визнання протиправними дій Головного управління ДФС у Рівненській області про встановлення ОСОБА_1 як платнику єдиного внеску ознаки незалежної професійної діяльності та нарахування єдиного соціального внеску за 2017 - 2020 роки за період з 01.01.2017 по 17.01.2020; зобов`язання Головного управління ДФС у Рівненській області скасувати нарахування єдиного соціального внеску за 2017 - 2019 роки за період з 01.01.2017 по 31.12.2019 та повернути сплачені кошти в сумі 27975,34 грн - залишив без розгляду. Справу в частині вимоги про визнання протиправними дій Головного управління ДФС у Рівненській області щодо нарахування єдиного соціального внеску за 2020 рік за період з 18.01.2020 по 18.07.2020 направив на продовження розгляду до суду першої інстанції.
19.07.2021 до суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 (далі - скаржник), направлена до суду поштою 16.07.2021. 
Під час перевірки касаційної скарги встановлено, що вона не відповідає вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а тому підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.
1. Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 330 КАС України до касаційної скарги додаються документ про сплату судового збору, а також копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи. Якщо касаційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору. 
Проте скаржник до касаційної скарги документ про сплату судового збору не додав. Натомість, заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке вмотивоване незадовільним майновим станом скаржника, про що надано довідку про доходи, отримані від ТОВ "Транс-Медіа", а також Витяг з інформаційної системи органів ДПС щодо стану розрахунків платника з бюджетом та цільовими фондами.
Вирішуючи заявлене клопотання, колегія суддів виходить з того, що відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Згідно з частинами першою і другою статті 8 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.  Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Отже, наведеними правовими нормами Кодексу адміністративного судочинства України та Закону України «Про судовий збір» визначено, що саме з огляду на майновий стан сторони суд має право відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.
З огляду на викладене, особа яка звертається до суду із відповідним клопотанням, має надати належні докази на підтвердження майнового стану з метою обґрунтування наявності підстав застосування щодо неї винятків, визначених Законом України «Про судовий збір» в частині сплати судового збору.
Проаналізувавши зміст наданої позивачем Довідки про доходи, отримані від ТОВ "Транс-Медіа", її неможливо визнати такою, що підтверджує річний дохід скаржника, оскільки лише засвідчує розмір отриманого доходу від цього підприємства. Натомість для звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги необхідна інформація щодо розміру всіх отриманих скаржником доходів за рік, що передував року подання касаційної скарги.
У додатках до клопотання про звільнення від сплати судового збору зазначено, що позивач додає копію запиту щодо отримання відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків до податкового органу, а також копію відповіді на цей запит в електронному вигляді від 23.03.2021. Натомість, фактично, до зазначеного клопотання надано копію запиту до ДПС України про отримання витягу щодо стану розрахунків з бюджетами та цільовими фондами за даними органів ДПС та  Витяг з інформаційної системи органів ДПС щодо стану розрахунків платника з бюджетом та цільовими фондами станом на 16.07.2021.
У зв`язку із відсутністю зазначених у додатках документів Верховним Судом складено Акт від 03.08.2021 №460/5355/20/50318/21.
При цьому, фактично надані скаржником відомості засвідчують стан розрахунків платника податків із бюджетом, натомість, не є підтвердженням майнового стану скаржника, а тому подане клопотання станом на час постановлення цієї ухвали не може бути вирішено. 
Суд зазначає, що належним документом про отримані доходи фізичної особи-підприємця є, зокрема, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, відповідно до: податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, форма № 1ДФ; податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи - підприємця; податкової декларації про майновий стан і доходи.
Такі відомості надаються відповідному платнику за його запитом до Державної податкової служби України, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості отримати такі відомості відносно скаржника самостійно, що є підставою для залишення касаційної скарги без руху.
При цьому, суд вважає за необхідне визначити суму судового збору, що підлягає сплаті за подання касаційної скарги у цій справі, оскільки у разі не підтвердження скаржником підстав для звільнення від сплати судового збору, такий має бути сплачений.
Відповідно до підпункту 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до адміністративного суду касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
Станом на 01.01.2021 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 2270 гривні, тому, за подання касаційної скарги у цій справі скаржник має сплатити судовий збір в розмірі 2270 гривні.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:
Отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783
Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)
Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007
Код класифікації доходів бюджету - 22030102
Найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055)
Символ звітності банку - 207
Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.
2. Відповідно до пунктів 4 і 5 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються: підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав); вимоги особи, що подає касаційну скаргу, до суду касаційної інстанції.
Відповідно до частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Відповідно до статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право, зокрема, скасувати судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.
Відповідно до частини першої статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.
Згідно з прохальною частиною касаційної скарги ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції і постанову апеляційного суду, та ухвалити нове рішення про визнання поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду із позовом.
Такі вимоги не узгоджуються з повноваження суду касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги на ухвалу суду першої інстанції після її перегляду в апеляційному порядку, які визначені статтею 349 КАС України.
З огляду на наведене, скаржнику слід уточнити вимоги до суду касаційної інстанції, виходячи з його повноважень, встановлених статтею 349 КАС України.
Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу. 
Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого скаржник має усунути виявлені недоліки.
На підставі вищенаведеного та керуючись положеннями статей 169, 330, 332 КАС України, 
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Рівненського окружного адміністративного суду від 11.12.2020 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.04.2021 у справі № 460/5355/20 - залишити без руху.
Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, а саме: 
- надати платіжний документ про оплату судового збору за подання касаційної скарги у розмірі встановленому Законом № 3674-VI або підтверджуючі документи щодо наявності підстав звільнення від сплати судового збору;
- уточнити вимоги до суду касаційної інстанції, виходячи з його повноважень, встановлених статтею 349 КАС України.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.
Роз`яснити, що відповідно до пункту 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, в редакції Закону України від 18.06.2020 №731-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Судді	М.М. Гімон М.Б. Гусак   Є.А. Усенко