Ухвала
Іменем України 
 
24 вересня 2021 року
м. Київ
Справа № 645/1287/16
Провадження № 51-5373 впс 18
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                                           ОСОБА_1 ,
суддів                                                                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання                           ОСОБА_4 ,
розглянувши в судовому засіданні подання Харківського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 19 липня 2021 року про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду у порядку ст. 34 КПК України надійшло подання Харківського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 19 липня 2021 року про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою із Харківського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції. 
Подання мотивовано тим, що відповідно до звіту автоматизованої системи документообігу справ та матеріалів кримінального провадження утворити склад суду неможливо, оскільки в судовій палаті з розгляду кримінальних проваджень Харківського апеляційного суду не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Також у поданні зазначено, що рішенням зборів суддів Харківського апеляційного суду від 03 березня 2021 року було встановлено, що у випадку неможливості автоматизованого розподілу конкретних кримінальних справ, проведеного із встановленими налаштуваннями автоматизованої системи документообігу справ, учасники судової колегії обираються після відповідного розпорядження керівника апарату суду щодо внесення технічних налаштувань в частині розподілу таких справ серед суддів Харківського апеляційного суду, враховуючі дані спеціалізації лише для судді-доповідача. А при неможливості й такого автоматичного розподілу конкретної кримінальної справи, учасники судової колегії обираються після відповідного розпорядження керівника апарату суду щодо внесення технічних налаштувань в частині розподілу таких справ серед суддів Харківського апеляційного суду без урахування встановленої часткової спеціалізації з розгляду справ за апеляціями на рішення слідчих суддів, та за апеляціями на постанови місцевих суддів, оскарження яких передбачено ст. 294 КУпАП.
Враховуючи викладене, у поданні ставиться питання про передачу матеріалів цього кримінального провадження до іншого суду апеляційної інстанції.
Учасникам судового провадження були належним чином направлені повідомлення про час та місце розгляду подання, однак в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду подання на іншу дату не надійшло.
При цьому до Верховного Суду надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 , у якому він просить передати кримінальне провадження щодо нього з Харківського апеляційного суду до Київського або Львівського апеляційного суду. Вважає, що у Харківському апеляційному суді, а також і в Полтавському апеляційному суді, порушують його права як іноземця. Стверджує, що його апеляційні скарги ігноруються або не перекладаються на мову, якою він володіє, а захисникам, які були призначені судом, не надається доступ до зазначених скарг, у зв’язку з чим вони не знають їх суті. Вказує, що рішення суду надсилаються йому без перекладу на англійську мову, що призводить до перешкод у праві на захист, адже він не володіє українською мовою і тому не має можливості оскаржити ці рішення. 
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи, наведені у поданні; взявши до уваги зміст отриманого клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 , колегія суддів дійшла висновку, що подання апеляційного суду підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з ч. 4 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів. 
Частиною 3 ст. 34 КПК України визначено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого, вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Як убачається з подання та долучених матеріалів справи, до Харківського апеляційного суду надійшли матеріали провадження (справа № 645/1287/16-к) щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, 5 ст. 27, п. п. 6, 11 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст.309, ч. 1 ст. 359 КК України, за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 19 липня 2021 року про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Зі змісту подання, доданих до нього матеріалів провадження вбачається, що судова палата з розгляду кримінальних проваджень вказаного суду на даний час складається з семи суддів. Зокрема, суддя ОСОБА_6 рішенням ВРП від 26 серпня 2021 року був звільнений у відставку. 
Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Харківського апеляційного суду від 09 вересня 2021 року, визначення колегії суддів для розгляду вказаного провадження не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи. 
Зокрема, ухвалами колегії суддів було задоволені заявлені суддями ОСОБА_7 та ОСОБА_8 самовідводи (від 21 січня та 03 березня 2021 року), а також заяви обвинуваченого ОСОБА_5 про відвід суддів ОСОБА_6 та ОСОБА_9 (від 22 лютого 2021 року), ОСОБА_10 (від 03 березня 2021 року), ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 (від 14 квітня 2021 року) з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК. 
Таким чином, всі судді судової палати з розгляду кримінальних проваджень Харківського апеляційного суду не мають права брати участь у розгляді апеляційної скарги обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 19 липня 2021 року про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою із зазначених вище підстав. 
Відповідно до рішення зборів суддів Харківського апеляційного суду від 03 березня 2021 року було встановлено, що у випадку неможливості автоматизованого розподілу конкретних кримінальних справ, проведеного із встановленими налаштуваннями автоматизованої системи документообігу справ, учасники судової колегії обираються після відповідного розпорядження керівника апарату суду щодо внесення технічних налаштувань в частині розподілу таких справ серед суддів Харківського апеляційного суду, враховуючі дані спеціалізації лише для судді-доповідача. А при неможливості й такого автоматичного розподілу конкретної кримінальної справи, учасники судової колегії обираються після відповідного розпорядження керівника апарату суду щодо внесення технічних налаштувань в частині розподілу таких справ серед суддів Харківського апеляційного суду без урахування встановленої часткової спеціалізації з розгляду справ за апеляціями на рішення слідчих суддів та за апеляціями на постанови місцевих суддів, оскарження яких передбачено ст. 294 КУпАП.
Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК України, у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
З урахуванням викладеного та положень ст. 34 КПК України колегія суддів вважає, що подання Харківського апеляційного суду потрібно задовольнити і направити вказане провадження на розгляд до іншого найбільш територіально наближеного апеляційного суду, а саме Полтавського апеляційного суду. 
У зв`язку з цим, клопотання  ОСОБА_5 про направлення матеріалів провадження до Київського чи Львівського апеляційних судів не може бути задоволене, оскільки воно не узгоджується з указаними вище нормами КПК України.  
Крім цього, Верховний Суд не може на даний час надати оцінку зазначеним у клопотанні  ОСОБА_5 порушенням, як він вважає, його прав суддями Харківського та Полтавського апеляційних судів, оскільки це провадження здійснюється в порядку                ст. 34 КПК України, тобто не є касаційним переглядом кримінального провадження щодо ОСОБА_5 по суті.  
Керуючись ст. 34 КПК України, Суд
постановив:
Подання Харківського апеляційного суду задовольнити.
Матеріали провадження за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 19 липня 2021 року про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою направити до Полтавського апеляційного суду.
Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді
 
ОСОБА_1                                       ОСОБА_2                                    ОСОБА_3