П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  120/6044/21-а 
Головуючий у 1-й інстанції:   Поліщук І.М.  
Суддя-доповідач:  Граб Л.С. 
14 вересня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Граб Л.С. 
суддів:  Сапальової Т.В.  Залімського І. Г. 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Фермерського господарства "ПРЕСТИЖ РПО" на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 01 липня 2021 року у справі за адміністративним позовом Фермерського господарства "ПРЕСТИЖ РПО" до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :
В червні 2021 року Фермерське господарство "ПРЕСТИЖ РПО"  звернулося до суду з позовом до Державної податкової служби України, в якому просило: 
-визнати протиправним  та скасувати рішення комісії ГУ ДПС України у Вінницькій області №2150381/31187717 від 19.11.2020 про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 17.09.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних;
-зобов`язати Державну податкову службу України внести до єдиного реєстру податкових накладних відомості, щодо реєстрації податкової накладної  №2 від 17.09.2020 датою її фактичного надходження.
Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 15 червня 2021 року позовну заяву залишено без руху. Запропоновано позивачу у 7-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду, шляхом надання обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску.
Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 01 липня 2021 позовну заяву повернуто позивачеві, в зв`язку з неусуненням у встановлений в ухвалі від 15 червня 2021 року строк, недоліків позовної заяви. 
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вищевказану ухвалу та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції. 
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що, на його думку, виявилось у неналежному його повідомленні про винесення судом ухвали про залишення його позовної заяви без руху.
Крім того, позивач зазначив, що оскільки копія ухвали про залишення позовної заяви без руху належним чином останньому направлена не була, він був позбавлений можливості усунути виявлені судом недоліки.
При цьому, скаржник зазначив, що оприлюднення ухвали від 15 червня 2021 року в ЄДРСР не виключає обов`язку суду першої інстанції направити копії вказаного процесуального документу учасникам справи. 
Відповідач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався. 
Відповідно до ч.4 ст.304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
За правилами п.3 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив із того, що вимоги ухвали суду від 15.06.2021 залишились не виконаними, недоліки позовної заяви у встановлений строк не усунуті . Поряд з цим, вирішуючи питання щодо повернення позовної заяви, судом враховано терміни доставки поштових відправлень та, станом на 01.07.2021, констатовано відсутність надходжень на адресу суду поштової кореспонденції від позивача з приводу усунення недоліків позовної заяви.
Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм процесуального права, колегія суддів виходить із наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Положеннями ч. 1 ст. 168 КАС України визначено, що позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.
Ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України закріплено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Ч. 1 ст. 241 КАС України унормовано, що судовими рішеннями є: ухвали; рішення; постанови.
Процедурні питання вручення судового рішення врегульовані ст. 251 КАС України.
Так, приписами ч. ч. 5, 6, 7 ст. 251 КАС України визначено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.
Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; ) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.
Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.
Колегія суддів зауважує, що повертаючи позовну заяву у зв`язку з невиконанням вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, суддя повинен пересвідчитись, що вжив вичерпних заходів для належного повідомлення позивача про необхідність виконання судового рішення та усунення недоліків позовної заяви, зокрема, як можливість надіслання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, так і інформування за допомогою засобів зв`язку.
Під час апеляційного розгляду справи з`ясовано, що ухвалою від 15.06.2021 залишено без руху позовну заяву ФГ "Пестиж РПО" та  встановлено останньому 7-денний термін з дня одержання копії ухвали для усунення визначених у ній недоліків. 
У зв`язку з недостатнім фінансуванням та відсутністю поштових марок, Вінницький окружний адміністративний суд тимчасово припинив відправлення поштової кореспонденції, про що учасників судового процесу повідомлено на офіційному веб-сайті суду (www.voas.gov.ua). 
Позивачем подано заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді на електронну адресу: elena.roslyuk@gmail.com. 
Згідно наявної у справі довідки, складеної працівником Вінницького окружного адміністративного суду Зданевич Н.Ю. 15.06.2021 ухвалу доставлено на вищезазначену електронну адресу.
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції дійшов висновку, що станом на 01.07.2021 недоліки позовної заяви не усунуті, а тому наявні підстави для її повернення згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.
При цьому, суд зазначив, що ухвала від 15.06.2021 про залишення позовної заяви без руху оприлюднена в ЄДРСР  17.06.2021 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/97657310), а тому позивач мав можливість ознайомитися з текстом цієї ухвали.
Суд першої інстанції звернув увагу і на те, що будучи ініціатором судового розгляду справи позивач, в першу чергу, має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є виконання процесуальної дії у встановлені законом або судом строки, в тому числі і забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків. Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.
В свою чергу, колегія суддів зазначає, що згідно з частиною сьомою статті 18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Як вбачається зі змісту позовної заяви ФГ "Престиж РПО", остання жодних відомостей про  наявність у позивача саме офіційної електронної адреси, не містить.  
Відповідно до підпункту 15.16 пункту 15 абзацу другого  розділу VII "Перехідні положення" КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
У газеті "Голос України" (№ 42 (7048) від 1 березня 2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно з яким відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№ 229 (6984) від 1 грудня 2018 року).
З огляду на викладене, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система роботу не розпочала.
Варто звернути увагу, що до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи КАС України встановлює особливі вимоги щодо надсилання  та вручення рішення суду.
Так, відповідно до підпункту 15.1 пункту 15 частини першої розділу VІІ "Перехідні положення"  КАС України  до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використання підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційної-телекомунікаційної системи, зокрема, подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.
Положеннями підпункту 15.15 цього пункту встановлено, що суд вручає судові рішення в паперовій формі.
За змістом супровідного листа від 15 червня 2021 року про направлення копії ухвали про залишення позову без руху позивачу, останній не містить відомостей про те, що ця ухвала надсилається на його електронну адресу, натомість містяться відомості позивача як адресата та зазначається його поштова адреса.
У матеріалах справи також відсутнє повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу представника позивача у розумінні пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України.
Довідка, складена працівником суду про доставку електронного листа, яка міститься в матеріалах справи (а.с. 14) не може вважатись належним повідомленням про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу у розумінні пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України.
Докази направлення цієї ухвали в паперовій формі поштовим відправленням матеріали справи відсутні.
Отже, відомості, наявні у матеріалах справи, не дають суду обґрунтованих процесуальних підстав для визначення факту належного повідомлення сторони у судовій справі щодо ухваленого судового рішення, та  не встановлюють факту вручення ухвали суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху позивачу (представникові позивача), що відповідно слугує початком перебігу процесуального строку для усунення відповідних недоліків позивачем.
Подібна правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі №9901/335/20, від 8 липня 2021 року у справі №9901/75/21 та в постановах Верховного Суду від 21 липня 2021 року у справі № 380/8853/20,  від 18 серпня 2021 року у справі № 160/14555/20. 
Згідно з ч.2 ст. 6 КАС України та ст.17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини" передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.
За вищенаведеного, колегія суддів також враховує правову позицію Європейського суду з прав людини (далі також - "ЄСПЛ"), сформульовану в рішенні від 8 листопада 2018 року у справі "Созонов та інші проти України", у якій ЄСПЛ зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи. Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною. ЄСПЛ дійшов до висновку, що на національні суди покладено обов`язок з`ясувати, чи були повістки чи інші судові документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зобов`язані фіксувати таку інформацію у тексті рішення. У разі невручення стороні належним чином судових документів, вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні.
З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку, що направлення ухвали суду про залишення позовної заяви без руху шляхом надсилання її на електронну адресу представника позивача, яка не є офіційною електронною адресою у розумінні частини третьої статті 251 КАС України, не може свідчити про обізнаність позивача щодо її існування та, як наслідок, наявності у нього можливості виконати таку ухвалу суду шляхом усунення недоліків позовної заяви, визначених у цій ухвалі у встановлений судом строк.
Поряд з цим колегія, суддів погоджується з твердженнями позивача, що оприлюднення ухвали від 15 червня 2021 року в ЄДРСР не виключає для суду першої інстанції обов`язку  направити копію вказаного процесуального документу учаснику справи. 
Відповідно до ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Згідно ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги невжиття судом першої інстанції всіх можливих заходів щодо повідомлення позивача про залишення позовної заяви без руху, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для скасування ухвали суду першої інстанції про повернення позову з направленням справи до Вінницького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.  
Керуючись ст.ст. 168, 169, 242, 243, 250, 251, 304, 308, 311, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Фермерського господарства "ПРЕСТИЖ РПО" задовольнити.
Ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 01 липня 2021 року у справі за адміністративним позовом Фермерського господарства "ПРЕСТИЖ РПО" до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії скасувати.
Справу направити до  Вінницького окружного адміністративного суду  для продовження розгляду.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.
          
Головуючий	 	 	Граб Л.С.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Сапальова Т.В.    Залімський І. Г.