Ухвала
09 липня 2021 року
м. Київ
 
справа № 183/4809/19
провадження № 61-10056ск21
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 17 травня 2021 року про повернення апеляційної скарги у цивільній справі за позовом комунального підприємства «Новомосковськтеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу, 
ВСТАНОВИВ:
У серпні 2019 року комунальне підприємство «Новомосковськтеплоенерго» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу.
Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 18 травня 2020 року позов задоволено.
Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.
Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 17 травня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто особі, яка її подала. 
16 червня 2021 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 17 травня 2021 року.
За змістом частини першої статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху, оскільки в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документа, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином судовий збір за подану касаційну скаргу складає 454 грн 
(із розрахунку 2 270 грн х 0,2, де 2 270 грн - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2021 року).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
ОСОБА_1 вважав, що звільнений від сплати судового збору на підставі Закону України «Про захист прав споживачів» та постанови Великої Палати Верховного Суду від 21 березня 2018 року в справі № 761/24881/16-ц. 
У випадку незгоди Верховного Суду із такими висновками, просив звільнити його від сплати судового збору, а у разі відмови у звільненні, зменшити розмір або відстрочити сплату судового збору. При цьому посилався на те, що розмір його доходу за 2020 рік складає 4 040 грн, а розмір судового збору дорівнює 2/3 його річного доходу.
Разом із тим посилання ОСОБА_1 на те, що він звільнений від сплати судового збору за подання касаційної скарги на підставі Закону України «Про захист прав споживачів» та постанови Великої Палати Верховного Суду 
від 21 березня 2018 року в справі № 761/24881/16-ц є помилковими, оскільки в справі № 183/4809/19 позов КП «Новомосковськтеплоенерго» до 
ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення боргу за послуги з централізованого опалення не є позовом споживача щодо порушення його прав.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
З цих же підстав суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в рішенні від 19 червня 
2011 року в справі «Kreuz v. Poland» вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. При цьому положення пункту 1 частини 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. 
На підтвердження свого майнового стану    ОСОБА_1 надав копії окремих сторінок трудової книжки, а також копію складеної ним податкової декларації про майновий стан і доходи за 2020 рік, в якій зазначено про дохід в сумі 4 040 грн отриманий, як особою, що провадить незалежну професійну діяльність.
Однак вказані документи самі по собі не підтверджують неможливість ОСОБА_1 сплатити судовий збір в сумі 454 грн за подання касаційної скарги.
При цьому в рішеннях у справах «Kniat v. Poland» та «Jedamski and Jedamska v. Poland» ЄСПЛ вказав, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. 
Згідно доданої до касаційної скарги податкової декларації ОСОБА_1 є особою, яка провадить незалежну професійну діяльність. 
 
Відомостей про непрацездатність ОСОБА_1 , 1965 року народження, а також іншої інформації, яка б дозволила об`єктивно оцінити його фінансове становище (зокрема щодо наявності або відсутності нерухомого майна і транспортних засобів) та дійти висновку про неможливість сплати судового збору в сумі 454 грн, касаційна скарга та додані до неї документи не містять.
За таких обставин клопотання про звільнення від сплати судового збору, зменшення його розміру або відстрочення сплати, задоволенню не підлягає.
Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання суду оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 
454 грн.
Питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) буде вирішено колегією суддів після оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги в справі № 183/4809/19.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 17 травня 2021 року у цивільній справі № 183/4809/19 залишити без руху.
Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                          В. В. Шипович