ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2021 року 
м. Київ
справа № 580/2095/19
адміністративне провадження № К/9901/12129/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Усенко Є.А.,
суддів: Гімона М.М.,  Гусака М.Б., 
секретар судового засідання Кривда В.І.,
представники: позивача - Чукітова В.В., відповідача - Левенець А.М., Степанов О.С.,
розглянувши у судовому засіданні з фіксуванням судового процесу технічними засобами справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ХРИСТИНІВСЬКЕ ХПП» до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, касаційне провадження у якій відкрито за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Черкаській області на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.02.2020 (суддя - доповідач Кобаль М.І., судді: Беспалов О.О., Степанюк А.Г.),
У С Т А Н О В И В :
Товариство з обмеженою відповідальністю «Христинівське ХПП» (далі - Товариство, позивач) звернулося з позовом до Головного управління ДФС у Черкаській області (далі - ГУ ДФС, відповідач) про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення від 05.03.2019 № 0002621404, згідно з яким Товариству в податковому обліку зменшено від`ємне значення об`єкта оподаткування податком на прибуток за 2016 рік на 16 070 804,00 грн.
Обґрунтовуючи позов, Товариство зазначило, що контролюючий орган при перевірці відповідності цін у контрольованих операціях з продажу Товариством у січні - листопаді 2016 року компанії «Almahsoul DMCC» (резидент Об`єднаних Арабських Еміратів) зерна кукурудзи, пшениці та ячменю за зовнішньоекономічними контрактами від 11.01.2016 №НА8160111, від 21.04.2016 №НА8160421, від 25.04.2016 №НА8160425, від 15.02.2016 №НА31600215, від 10.02.2016 №НА6160210 та від 03.03.2016 №НА7160303 принципу «витягнутої руки» безпідставно не визнав зіставними з цими операціями операції з продажу зерна цих сільськогосподарських культур на Чиказькій товарній біржі, на ціни якої орієнтувалося Товариство при формуванні цін в контрольованих операціях. Натомість ГУ ДФС всупереч вимозі підпункту 39.2.1.3 пункту 39.2 статті 39 Податкового кодексу України (далі - ПК) щодо використання для встановлення відповідності принципу «витягнутої руки» умов контрольованих операцій з експорту та імпорту товарів, що мають біржове котирування, діапазону цін на такі товари, що склалися на товарній біржі, застосувало ціни, які склалися не у зв`язку з біржовим котируванням та не в зіставних операціях. ГУ ДФС використало інформацію щодо цін на зерно кукурудзи, пшениці та ячменю в щомісячному інформаційному бюлетені «Огляд цін українського та міжнародного товарних ринків» видавництва ДП «Держзовнішінформ» та інформаційно-аналітичного продукту «Дейжест цін товарів та світових ринках» ДП «Укрпромзовнішекспертиза» в операціях з базисом поставки FOB («франко-борт») - порти Чорного моря (Правила Інкотермс 2010), тоді як контрольовані операції здійснено на умовах базису поставки CPT («перевезення оплачено до») - порт Южний та Одеса. Ціни для порівняння з цінами в контрольованих операціях ГУ ДФС визначило з порушенням підпункту 39.3.3.3 пункту 39.3 статті 39 ПК, оскільки безпідставно виходило з діапазону цін на дати доставки зерна в зерновий термінал, які не відповідають датам відвантаження Товариством зерна (передачі перевізнику для доставки в порт). Разом з тим, базис поставки СРТ (Правила Інкотермс 2010) передбачає, що після  передачі продавцем товару перевізнику всі ризики щодо товару виникають у покупця.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 04.10.2019 в задоволенні позову Товариству відмовлено. Суд зробив висновок, що вибір позивачем Чиказької товарної біржі як джерела інформації не відповідає принципу «витягнутої руки» у зв`язку з невідповідністю основних критеріїв (характеристика товару, ринкові умови діяльності, договірні умови та практика відносин, як це зазначено в акті перевірки) та неможливістю відкоригувати відмінності, які мають істотний вплив на формування ціни. Суд визнав правомірним застосування відповідачем інформації щодо цін на зерно кукурудзи, пшениці та ячменю у таких загальнодоступних джерелах, як щомісячний інформаційний бюлетень «Огляд цін українського та міжнародного товарних ринків» видавництва ДП «Держзовнішінформ» та «Дейжест цін товарів на світових ринках» ДП «Укрпромзовнішекспертиза». Згідно з висновком суду відповідач відкоригував ціни в експортних операціях, здійснених на умовах базису FOB-порти Чорного моря (Правила Інкотермс 2010), вказані в зазначених джерелах інформації, до умов поставки за базисом CPT, зменшивши ціни на вартість зберігання зерна в зерновому терміналі до завантаження на судно та на вартість робіт із навантаження на морське судно, застосував діапазон цін, виходячи із цін на найближчі до дня здійснення контрольованих операцій дати, правильно визначив медіану діапазону цін. 
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.02.2020 зазначене рішення скасовано, позов задоволено та визнано протиправним і скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Черкаській області від 05.03.2019 №0002621404.
Суд апеляційної інстанції дійшов протилежних висновків щодо використання Товариством цін, які склалися на Чиказькій товарній біржі, для обґрунтування відповідності цін у контрольованих операціях принципу «витягнутої руки». Апеляційний суд зазначив, що позивач мав право використовувати ціни світових товарних бірж в зазначених цілях, в тому числі щодо контрольованих операцій, здійснених з 1 січня по 16 вересня 2016 року (дата набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку товарів, що мають біржове котирування, та світових товарних бірж для встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки»» від 08.09.2016 №616). Відхиляючи доводи відповідача, що, враховуючи критерії ринкових умов діяльності та практики відносин, контрольовані операції з експортом зерна кукурудзи в Нідерланди більш співставні з цінами товарної біржі  Euronext (Франція), а з експортом в країни Азії - з цінами на товарній біржі DCE (м. Далянь, КНР), суд апеляційної інстанції вказав на відмінності в якісних характеристиках зерна кукурудзи в біржових операціях на товарній біржі Euronext та в контрольованих операціях, а також в чинниках, які впливають на формування цін на цій  біржі та на біржі DCE (зміна курсу євро, вплив стану ринку щодо ріпаку, пшениці європейського походження та кукурудзи, вирощеної в США; збільшення оцінки врожайності кукурудзи в країнах Європейського Союзу; низька активність на експортному ринку (щодо умов формування цін на кукурудзу на біржі Euronext); внутрішня політика Уряду КНР щодо стимулювання нарощування обсягів виробництва кукурудзи шляхом збільшення внутрішніх цін (щодо умов формування цін на кукурудзу на біржі DCE).
Суд апеляційної інстанції визнав неприйнятним застосування ГУ ДФС цін в операціях, які здійснені на умовах базису FOB - порти Чорного моря, з огляду на те, що ці операції не є зіставними з контрольованими операціями, здійсненими на умовах базису СРТ. Суд дійшов висновку, що відповідач порушив вимоги підпункту 39.3.3.3 пункту 39.3 статті 39 ПК, визначивши ринковий діапазон цін на підставі інформації, яка не є найближчою до дня здійснення контрольованої операції.
У касаційній скарзі ГУ ДФС просить скасувати постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.02.2020 та залишити в силі рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04.10.2019, посилаючись на те, що суд апеляційної інстанції неправильно застосував норми підпунктів 39.2.2, 39.3.3, 39.5.3 статті 39 ПК, порушив норми статтей 72, 73, 77, 90, 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), не застосував висновок Верховного Суду щодо застосування цих норм у постанові від 24.02.2020 у справі №804/5360/17.
Відповідно до цих доводів ухвалою Верховного Суду від 22.05.2020 відкрито касаційне провадження у цій справі на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС.
ТОВ «Христинівське ХПП» заперечує  проти касаційної скарги, вважає, що наведені в ній доводи, зокрема щодо підстави касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції, не обґрунтовані, не відповідають обставинам у справі та нормам матеріального і процесуального права. 
У суді касаційної інстанції представники ГУ ДПС (процесуального правонаступника ГУ ДФС відповідно до статті 52 КАС) підтримали касаційну скаргу, а представник Товариства заперечував проти задоволення касаційної скарги. Крім того, представник Товариства заявив клопотання про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, посилаючись на те, що справа містить виключну правову проблему і що це необхідно для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики. На обґрунтування цього доводу представник позивача зазначив, що наразі немає висновку Верховного Суду щодо застосування норм статті 39 ПК в редакції, чинній у 2016 році, у правовідносинах щодо застосування біржового котирування для цілей контрольованих операцій як до 16.09.2016 (дата набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 08.09.2016 №616), так і після цієї дати. Відсутність відповідного висновку негативно позначається на правовому становищі багатьох платників податку на прибуток підприємств, які здійснювали контрольовані операції з товарами, які підлягають біржовому котируванню.
Колегія суддів дійшла висновку, що клопотання представника позивача не підлягає задоволенню, оскільки підстави для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, встановлені частиною п`ятою статті 346 КАС, відсутні.
Велика Палата Верховного Суду, застосувавши норми частини п`ятої статті 346 КАС, у постановах від 13.10.2020 у справі № 640/17296/19, від 27.04.2021 у справі №480/3310/19, але не виключно, визначила критерії справи, що містить виключну правову проблему, вказавши, що за усталеною практикою розгляду Великою Палатою Верховного Суду питань стосовно прийнятності справ на підставі частини п`ятої статті 346 КАС України наявність у справі виключної правової проблеми має оцінюватися з урахуванням кількісного та якісного критеріїв.
Кількісний критерій ілюструє той факт, що правова проблема наявна не в одній конкретній справі, а у невизначеній кількості спорів, які або вже існують, або можуть виникнути з урахуванням правового питання, щодо якого постає проблема невизначеності.
Якісний критерій ілюструє, що на користь виключності правової проблеми можуть свідчити, зокрема, такі обставини, як відсутність сталої судової практики в питаннях, що визначаються як виключна правова проблема; невизначеність на нормативному рівні правових питань, які можуть кваліфікуватися як виключна правова проблема; необхідність застосування аналогії закону чи права; вирішення правової проблеми необхідне для забезпечення принципу пропорційності, тобто належного балансу між інтересами сторін у справі. Метою вирішення виключної правової проблеми є формування єдиної правозастосовної практики та забезпечення розвитку права.
Представник позивача не навів належних мотивів, у чому саме полягає виключна правова проблема у контексті спірних правовідносин, та належного правового обґрунтування того, що спірні правовідносини урегульовані законодавчими нормами, які допускають їх множинне тлумачення та породжують відповідну правову невизначеність.
Перевіривши доводи сторін, наведені в касаційній скарзі та в запереченнях на касаційну скаргу, правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню.
Судами попередніх інстанцій встановлено, що ГУ ДФС проведено перевірку з питань дотримання ТОВ «Христинівське ХПП» принципу «витягнутої руки» при здійсненні контрольованих операцій з компанією «Almahsoul DMCC» (резидент Об`єднаних Арабських Еміратів) з продажу на експорт зерна кукурудзи 3-го класу, пшениці 3-го, 5-го та 6-го класу, ячменю 3-го класу  за зовнішньоекономічними контрактами від 11.01.2016 №НА8160111, від 21.04.2016 №НА 8160421, від 25.04.2016 №НА8160425, від 15.02.2016 №НА31600215, від 10.02.2016 №НА6160210 та від 03.03.2016 №НА7160303. За результатами перевірки складено акт від 28.12.2018 № 486/23-00-14-0406/36299535, в якому зроблено висновок, що Товариство порушило вимоги підпунктів 39.1.1, 39.1.3 пункту 39.1, підпункту 39.3.3 пункту 39.3 статті 39, підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134, підпункту 140.5.1 пункту 140.5 статті 140 ПК, що призвело до завищення в податковому обліку від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток за 2016 рік на 16070804,00грн. Відповідно до цього висновку податковим повідомленням-рішенням від 05.03.2019 №0002621404 від`ємне значення об`єкта оподаткування податком на прибуток за 2016 рік в податковому обліку Товариства було зменшено на 16'070'804,00грн.
Зменшуючи від`ємне значення об`єкта оподаткування податком на прибуток на зазначену суму, контролюючий орган виходив з того, що ціни, за якими позивач продав зерно в контрольованих операціях, не відповідають принципу «витягнутої руки», а є нижчими від цін у неконтрольованих операціях із зіставними умовами. На відміну від позивача, який в обґрунтування відповідності цін продажу принципу «витягнутої руки» посилався на ціни, що склалися на Чиказькій товарній біржі, ГУ ДФС виходило з інформації про ціни в операціях з продажу на експорт зерна кукурудзи, пшениці та ячменю відповідного класу в  щомісячному інформаційному бюлетені  «Огляд цін українського та міжнародного товарних ринків»  видавництва ДП «Держзовнішінформ» та інформаційно-аналітичному продукті «Дейжест цін товарів та світових ринках» ДП «Укрпромзовнішекспертиза». Біржове котирування, на яке посилалося Товариство, контролюючий орган визнав неприйнятним з огляду на незіставність контрольованих операцій та біржових операцій за такими критеріями, як характеристика товару, ринкові умови діяльності, договірні умови та практика відносин. Крім того, контролюючий орган вказав, що біржове котирування може застосовуватися для цілей трансферного ціноутворення, починаючи з 16.09.2016, тобто з дати набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 08.09.2016 №616. 
Незіставність зазначених критеріїв  в акті перевірки обґрунтована порівнянням вимог ДСТУ 4526:2006, якому повинна відповідати якість зерна згідно з умовами зовнішньоекономічних контрактів, з вимогами EU 742/2010 та USDA (стандарти якості, які застосовуються в торговельній практиці в країнах Європейського Союзу та США відповідно (ці стандарти аналізувалися у зв`язку з тим, що експорт зерна позивач здійснював у країни Європи, Азії та Африки), впливом на ціни на зерно кукурудзи використання гено-модифікованих технологій, зокрема в США, застосуванням на біржах практики ф`ючерсних контрактів, не відповідність обсягів партій поставок, за які визначається ціна, за біржовими контрактами (мінімальний лот) та в контрольованих операціях.
Основним методом, який застосовується при визначенні відповідності ціни в контрольованій операції принципу «витягнутої руки», є метод порівняльної ціни, який і був застосований щодо контрольованих операцій, здійснених Товариством.
Відповідно до підпункту 39.3.3.1 пункту 39.3 статті 39 ПК метод порівняльної неконтрольованої ціни базується на порівнянні ціни, застосованої під час контрольованої операції, з ціною (діапазоном цін) у співставній (співставних) неконтрольованій (неконтрольованих) операції (операціях) (в редакції Закону від 28.12.2014 №72-VII, чинній в 2016 році; далі - так само).
Під час застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни порівняння ціни контрольованої операції проводиться з ціною співставних неконтрольованих операцій, які фактично здійснені платником податків або іншими особами.
Порівняння ціни контрольованої операції з ціною (діапазоном цін) співставних неконтрольованих операцій проводиться на підставі наявної інформації про ціни, застосовані протягом періоду, який аналізується, або інформації на найближчу до дня здійснення контрольованої операції дату, крім випадків, передбачених підпунктом 39.2.1.3 підпункту 39.2.1 пункту 39.2 цієї статті (підпункти 39.3.3.2 та 39.3.3.3).
Джерела інформації, що використовуються для встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки", визначені підпунктом 39.5.3.1, яким передбачено, що платник податків та контролюючий орган використовують джерела інформації, які містять відомості, що дають можливість зіставити комерційні та фінансові умови операцій згідно з підпунктом 39.2.2 пункту 39.2 цієї статті, зокрема: а) інформацію про зіставні неконтрольовані операції платника податків, а також інформацію про зіставні неконтрольовані операції його контрагента - сторони контрольованої операції з непов`язаними особами; б) будь-які інформаційні джерела, що є загальнодоступними та надають інформацію про співставні операції та осіб.
Для цілей цього Кодексу контрольовані операції визнаються зіставними з неконтрольованими, якщо: немає значних відмінностей між ними, що можуть істотно вплинути на фінансовий результат під час застосування відповідного методу трансфертного ціноутворення; такі відмінності можуть бути усунені шляхом коригування умов та фінансових результатів неконтрольованої операції для уникнення впливу таких відмінностей на порівняння (підпункт 39.2.2.1).
Під час визначення зіставності операцій аналізуються такі елементи контрольованої та зіставних операцій: характеристика товарів (робіт, послуг), які є предметом операції; функції, які виконуються сторонами операції, активи, що ними використовуються, умови розподілу між сторонами операції ризиків та вигод, розподіл відповідальності між сторонами операції та інші умови операції (далі - функціональний аналіз); стала практика відносин та умови договорів, укладених між сторонами операції, які істотно впливають на ціни товарів (робіт, послуг); економічні умови діяльності сторін операції, включаючи аналіз відповідних ринків товарів (робіт, послуг), які істотно впливають на ціни товарів (робіт, послуг); бізнес-стратегії сторін операції (за наявності), які істотно впливають на ціни товарів (робіт, послуг) (підпункт 39.2.2.2).
Абзацом першим підпункту 39.2.1.3 пункту 39.2 статті 39 ПК у редакції Закону України від 15.07.2015 № 609-VII, який набрав чинності з 13.08.2015, встановлено, що для контрольованих операцій з вивезення у митному режимі експорту та/або ввезення у митному режимі імпорту товарів, що мають біржове котирування, встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" з метою оподаткування доходів (прибутку, виручки) платників податків, що є сторонами контрольованої операції, здійснюється за методом порівняльної неконтрольованої ціни.
Для встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу "витягнутої руки" використовується діапазон цін на такі товари, що склалися на товарній біржі. Перелік товарів, що мають біржове котирування, та світових товарних бірж для кожної групи товарів визначається Кабінетом Міністрів України. Діапазон цін розраховується згідно з порядком, визначеним в абзаці четвертому підпункту 39.3.2.3 цієї статті, на підставі біржових котирувань відповідного товару за декаду, що передує проведенню контрольованої операції.
Зазначені ціни підлягають коригуванню з урахуванням обсягу контрольованої операції, умов оплати та постачання товарів, якісних характеристик, транспортних витрат (абзаци другий та третій підпункту 39.2.1.3 в зазначеній редакції).
Постанова Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку товарів, що мають біржове котирування, та світових товарних бірж для встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу "витягнутої руки»» від 08.09.2016 №616 набрала чинності з 16.09.2016.
Застосовуючи наведені норми, Верховний Суд висновує, що починаючи з 16.09.2016 для контрольованих операцій з експорту та/або імпорту товарів, які є в переліку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 08.09.2016 №616, відповідність умов (ціни) принципу «витягнутої руки» визначається за методом порівняльної неконтрольованої ціни з використанням діапазону цін на такі товари, що склалися на товарних біржах, визначених в цій постанові, з відповідним коригуванням з урахуванням обсягу контрольованої операції, умов оплати та постачання товарів, якісних характеристик, транспортних витрат. Норми підпункту 39.2.1.3 пункту 39.2.статті 39 ПК є спеціальними для контрольованих операцій з експорту та/або імпорту товарів, які мають біржове котирування і які входять до переліку, затвердженого зазначеною постановою. При цьому джерела інформації щодо біржових котирувань, критерії зіставності контрольованих та неконтрольованих операцій визначаються відповідно до підпунктів 39.5.3.1 та 39.2.2 статті 39 ПК.
Суд апеляційної інстанції, однак, неправильно застосував норми підпункту 39.2.1.3, зробивши помилковий висновок про безпідставність доводів ГУ ДФС, що до експортних операцій, здійснених до 16.09.2016, не можуть бути застосовані ціни, які склалися на світових товарних біржах. Помилковість цього висновку призвела до неправильного висновку апеляційного суду щодо оцінки використаних ГУ ДФС джерел інформації про ціни на  зерно, експортоване з України, та обраних для визначення діапазону цін неконтрольованих операцій при перевірці дотримання Товариством принципу «витягнутої руки» в контрольованих операціях, здійснених до 16.09.2016.
У постанові від 24.02.2020 у справі №804/5360/17 Верховний Суд, застосовуючи норми підпунктів 39.3.3 та 39.3.5 статті 39 ПК, дійшов висновку щодо послідовної перевірки судом дій контролюючого органу щодо визначення діапазону цін для цілей трансфертного ціноутворення, тобто, перевірки належності використаних джерел інформації, зіставності умов неконтрольованих операцій з умовами контрольованих операцій, відповідність обраних для порівняння цін у зіставних неконтрольованих операціях найближчій даті (періоду) здійснення контрольованих операцій, коригування цін у неконтрольованих операціях з іншими умовами на відповідність умовам контрольованих операцій (у разі відсутності інформації щодо цін у неконтрольованих операціях з аналогічними (подібними) умовами).
Суд апеляційної інстанції таке застосування норм в зазначеній постанові Верховного Суду до уваги не взяв, що не відповідає вимогам частини п`ятої статті 242 КАС, згідно з якою при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин  суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Посилання апеляційного суду на висновки Верховного Суду в постанові від 05.03.2019 у справі №815/3424/17 не можна визнати таким, що відповідає наведеній нормі, з огляду на неподібність правовідносин у справі № 815/3424/17 та у справі №580/2095/19 (у справі №815/3424/17 спір стосувався операцій, здійснених з 01.09.2013 по 31.12.2014, контролюючим органом були використані інші джерела інформації щодо цін у співставних неконтрольованих операціях; коригування відмінностей комерційних умов у контрольованих операціях контролюючим органом, як встановив суд, були зроблені без будь-яких посилань на методики, інші матеріали для здійснення таких коригувань).
Надаючи оцінку доводам ГУ ДФС щодо порівняння цін, які склалися на Чиказькій товарній біржі, з цінами за результатами біржових торгів на біржах Euronext (Франція) та DCE (м. Далянь, КНР), суд апеляційної інстанції не звернув увагу, що згідно з актом перевірки контролюючий орган діапазон цін розрахував не на підставі біржових котирувань, застосування яких до контрольованих операцій, здійснених Товариством, починаючи з 16.09.2016, було обов`язковим. Суд першої інстанції так само не звернув на це увагу, не застосував норми підпункту 39.2.1.3 пункту 39.2 статті 39 ПК та визнав правомірним визначення контролюючим органом діапазону цін, виходячи з цін в операціях з експорту зерна кукурудзи 3-го класу, пшениці 3-го, 5-го, 6-го класу, ячменю 3-го класу через українські чорноморські порти. Разом з тим, такий висновок може бути правильним (за умови використання належного джерела інформації про ціни, зіставності операцій та обґрунтованого коригування умов неконтрольованих операцій на відповідність їх умовам контрольованих операцій) щодо контрольованих операцій, здійснених до 16.09.2016.
Суд першої інстанції правильно застосував норму підпункту 39.2.2.1, дійшовши висновку, що відсутність у належних джерелах інформації щодо цін на експортні операції зерна на умовах базису поставки СРТ не виключала можливість застосування діапазону цін на експортні операції зерна на умовах базису поставки FOB з відповідним коригуванням. Цей висновок суду першої інстанції відповідає висновку Верховного Суду в постанові від 24.02.2021 у справі №804/5360/17. Як свідчать матеріали справи, ГУ ДФС обґрунтувало таке коригування належними доказами щодо вартості послуг з навантаження зерна на морські судна та послуг із зберігання зерна в зерновому терміналі до навантаження на судна. Так само ГУ ДФС обґрунтувало і вибір ціни до найближчої дати здійснення контрольованої операції, справедливо взявши до уваги умови зовнішньоекономічних контрактів між Товариством та компанією «Almahsoul DMCC» щодо дати переходу права власності на товар, оскільки купівля-продаж завершується саме з переходом права власності на відчужуваний предмет (об`єкт).
Відповідно до частини першої статті 242 КАС рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (частини друга та третя цієї статті).
Враховуючи зазначене вище, судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій не відповідають вимозі щодо законності  і обґрунтованості судового рішення. Вирішення спору в цій справі вимагало від судів попередніх інстанцій застосування норм підпункту 39.2.1.3 пункту 39.2 статті 39 ПК та встановлення обставин щодо відповідності використаних сторонами цін для цілей трансферного ціноутворення щодо контрольованих операцій, здійснених Товариством з 01.01.2016 по 15.09.2016 та з 16.09.2016, відповідно до правового регулювання, встановленого цими нормами, що, однак, не було зроблено.
Згідно з положеннями пункту 1 частини другої статті 353 КАС підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 328 цього Кодексу.
Керуючись статтями 52, 250, 344, 349, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області задовольнити частково.
Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04.10.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.02.2020 скасувати, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

Судді	Є.А. Усенко М.М. Гімон   М.Б. Гусак